252 



en Glasklokke. 14de Mai samine Aar havde de paa Sandet frit 

 henlagte udviklet Sporocarpieanlaeg og nogle Dage senere tillige de 

 i Gjodningen vserende Sclerotier; i Lobet af Mai og Juui traadte 

 der fiere modne Sporocarpier frem. og iblandt dem. som havde ud- 

 viklet sig af Gjodningsbrokkens Sclerotier, fandtes der nogle med 

 et fra det Normale afvigende Udseende. • Pileus var nemlig her 

 mère eller mindre glat, klaebrig, smudsig graa og nassten uden 

 den ssedvanlige Filtbeklgediiing. Dette hidrorte derfra, at Sporo- 

 carpieme udsprang fra Sclerotier paa Gj0dningens Underfiade og 

 havde banet sig Yei opad, dels ved at brvde frem gjennem Huiler 

 i Gjodningen, dels ved at krybe et Stykke mellem dennes Under- 

 flade og Sandbunden, indtil de naaede GJ0dningsbrokkens Eand, 

 hvorpaa de sk0de lodret i Yeiret. Dette er et mserkeligt Yidnes- 

 byrd om disse skr0belige Planters Kraft under Ya3xten, og det 

 forklarer tilstrœkkeligt , hvorledes de maatte komme til at afgnide 

 den hvide Filt af Pileus. Aile Djrkningsfors0gene bleve foretagne 

 i et Yserelse, hvori der aldrig er Kakkelovnsvarme, og de anvendte 

 Glasklokker bleve je^Tilig indvendig overgydte med Yand, saa at 

 en stadig, dog ikke stor Fugtighed vedligeholdtes. 



Af den ovenfor meddelte korte Beretning vil det sees, at 

 fuldmodne Sporocarpier i de fleste Tilfœlde forst traadte frem i 

 Mai, selv om Anlseggene endog allerede havde vist sig i Februar, 

 og at Ddviklingen i Keglen foregaaer hurtigst, naar Sclerotiet er 

 frigjort fra Gjcdningen, samt at det for at danne Sporocarpiuni ikke 

 krœver Andet end Fugtighed af Substratet. I sidstnasvnte Eetning 

 er der Overensstemmelse ikke blot med, hvad jeg iagttog hos 

 Sclerotium stercorariurn (se 2den Del), men ogsaa med Cornu 's 

 og med Eostrup's Iagttagelser vedr0rende de af dem djrkede 

 Sclerotier. 



Eike alêne hele Sclerotier, men ogsaa Stykker af disse kunne 

 udvikle Sporocai-pier. Paa et eneste Sclerotimn talte jeg en Gang 

 30 Anlaeg. I Reglen vil et af disse faa Forspring og under sin 

 Udvikling kvaele de andre; dog kan det ogsaa ske, at efterhaanden 

 fiere udvoxe. 



