268 



Yderlaget, Barken, bestaaer af flere Eaekker mère eller mindre 

 polygonale og runde, tykvaeggede Celler, bos livilke saavel Va3ggen 

 soin Iudholdet er farvet brunt. De fra Barken udgaaende mycelie- 

 lignende Haar ère ligele.des brunlige, skj0ndt lysere, septerte og 

 tykvaeggede; de ère endvidere i Eeglen lange og foroven oftest af- 

 slidte, itubrudte; deres Grund-Led er en Barkcelle. 



Gjennem nogle gulladne, mindre Celler gaaer Barken over i 

 den bvidgule Marv. Demie er bygget af psendoparenchymatisk 

 Vsev, som er dannet af meget uregelmaessige og indbyrdes i b0i 

 Grad forskjellige Celler, bvis Yœgge ère tynde, farvel0se og stserkt 

 lysbrydende; naerniest Barken ère de mindst. Macerationspraeparater 

 (Kogning i Kali) vise, at Sclerotiet er bygget af lange imellem 

 bverandre fast sammensnoede, septerte Hypher, bvis Celler navnligt 

 i Marvpartiet ère meget forskjellige i Forai og Starrelse, og bvoraf 

 de yderste danne Barken med de dertil knyttede Haar. De brune 

 Barkceller l0sne sig let fra Marvens (Tavle IV, Fig. 9 — 10). Det 

 er rimeligt, at hvad jeg ber bar kaldet Haar, i Virkeligbeden er 

 Eester af det Mycélium, som oprindeligt dannede Sclerotiet. 



Af et saadant udvikles en Peziza, som nedenfor beskrives: 



Sporocarpiuni skaalformet, siddende; Discus okkergul eller r0d- 

 gul, concav, meget svagt vortet af de kun lidet fremspringende 

 Asci; Eanden lysgraaladen, opstaaende, bruskagtig, itubrudt; Tder- 

 fladen nedad Siderne smudsigt gui, med merkebrune Pletter, bvilke 

 bidr0re fra Sclerotiets Bark og ère udstyrede med Haardannelser 

 af samme Beskaffenbed som demies, desuden er den besat med 

 temlig lange, septerte, svagt brunladne eller farvel0se, undertiden 

 grenede Mycelietraade, der lig en lys Dunkrave omgive Eanden og 

 trsenge ned mellem Bestanddelene af det Substrat, bvorpaa Scle- 

 rotiet ligger. 



Efterbaanden taber Sporocarpiet sin Skaalform; der opstaa 

 dybe Spalter i Eanden, og det udkl0ves i store Lapper, som om- 

 fatte Sclerotiet ; Discus bliver da convex , bclget. Den st0rste 

 Discus var 28 Millim. i Diam. ; de 0vrige meget mindre; flere 10 

 Millim. Asci cylinderformede, med temlig lang tynd Stilk, foroven 



