:;:;i 



springer saavel fra Sporena Spidse s fra Hovedvedhœngets frie 



Ende. Tab.VUI, Fig. 15, Sord. anserina. Eovedvedhœngeta St0r- 

 relse og Form er i Modsœtning til de gelatinose Vedhsengs tem- 



inelig constant. 



Hos Sord. decipiens og Sun/, pleiospora adgaa gelatinose 

 Sidevedhaeng fra Hovedvedhœngets Grunddel, lab. VII, Fig. 25 — 29. 



Uesbegtede incii ahnor Dannelser bar jeg iindertiden, skjondl 



sjeldent, fundet bus Sord. currula, Tab. VIII, Fig. 9 Og 12. De 

 give et Vink om , at de gelatinose Vedlneng forneden, idetmindste 

 hos nogle Former, fortsaette sig op omkring Hovedvedlnenget. Hos 

 Sord. decipiens og Sord. pleiosj/ora fandt jeg ingeiisinde et fra 

 Hovedvedhœngets nederste Ende ndspringende gelatin0st Vedhœng, 

 og Sord. similis manglede fuldstœndigt disse gelatin0se Dannelser; de 

 optraadte derimod hos aile de ovrige af mig anders0gte Former af 

 Subgenus Eusordaria og efter det Exempel, som jeg bar frein- 

 stillet i Fig. 15, Tavle Vin. 



Jeg bar sœrligt unders0gt Stromacts Bygning hos So?-d. eqvo- 

 rum og vil lier give en Fremstilling deraf. Det er hos demie Art 

 bygget af mycelielignende Hyphcr, der som eucellede, brunladne, 

 imellem hverandre sammenfiltrede Haar tildels bedœkke don ujevne 

 Overflade (Tavle VII, Fig. 2) og nedadtil tabe sig i det egentlige 

 Stromaes skorpe- og korkagtige Masse, bvor de danne et tset, fast 

 samnienvœvet Flette'vœrk, bvori deres Vaegge tildels ère opleste 

 og sammensmeltede. Haarenes Spidser ère ofte afbrudte, og der- 

 ved faa de i endnu hoiere Grad Udseende af et gammelt Mycélium. 

 Betragtet med Loupen viser Stromaet sig som en uregelniaessig 

 sort Skorpe, der bar udgydt sig over Grj0dningens Overiiade og 

 optaget flere eller fœrre af demies Planterester i sig. Dets Form 

 er stedse meget vexlende og aldeles uregelmœssig. Det kan paa 

 enkelte Steder forlade Ovérfiaden og gaa dybere ned for derpaa 

 atter et Stykke derfra at komme op og paany udgyde sig over 

 demie; i saa Tilfielde bliver det stœrkt bolget. Undertiden er 

 det nedstigeude Stroma knoldformet, idet det damier en Kugleskal, 

 bvis storste Del er nedsœnket i Substratet, og bvis Kjerne dels 



