337 



langstrakt ajgfonuede, soitegr0une. 27 — 34// 1., 17 — 18// t. 

 Hovedvedluenget er svagt tilspidset fomeden . kortore rnd Sporens 

 halve Lamgdo. De gelatin0.se Vedhœng fandtes Lkke. Parapha 

 tykt traadformede, scpterte, farvclosc, flere af Leddene nogel op- 

 bla>ste, af Lamgdo med Asci. Se ïab. VIII, Fig. 1— 3. 



Nogle faa paa gamme! Faaregj0dning (Rudersdal, Sjœllaud) 

 Juni 1874. Den ligner saavel Sord. plaiospora soin efterf0lgende 

 Art, mcn adskilles dog derfra ved H al. s en s Besffitning ai 

 oftest teramelig lange og i Buske stillede, septerte, 

 m0rke B0rster saint ved sine slankere Sporer. Undtagelses- 

 vis forekomme 14- og 8-sporede Asci. I HovedvedhiHigct kan (1er 

 optraede en Tverskillevaog. Se ïab. VLU, Eig. 2. 



So7-d. dubia E. Ch. Hans. 



Sporocarpinni aflangt paereformigt ; Halsen kegledannet, sort 

 og ligesom den gr0n- eller brnngraa Spliamilas 0verste Del ud- 

 styret med fremspringende, ofte til smaa Processer forenede Celler. 

 1 — lVs Hillim. hoit, Spredte; frie; Myceliet var i nogle Tilfffilde 

 overordentligt stœrkt udviklet og bedaekkede ikke blot SphaBrula, 

 men tillige den nederste Del af Halsen. Asci langstilkede, ten- 

 formede, med but afrnndet 0verste Ende, 16-sporede; sporebaereude 

 Del 204—280// 1., 36— 52 //t. Sporae aflangt ovale eller aegformede, 

 sortegronne. 27 — 34*// 1. , 15 — 19 fi t. Hovedvedhamget oftest 

 tilspidset forneden; kortere end Sporens halve Laongde. De gela- 

 tin0se Vedhaeng ère laengdestribede, tilspidsede, de 0verste baand- 

 formede, bredere end de nederste, pidskedannede. Paraphyses 

 fandtes ikke. Se Tab. VIII, Fig. 4—8. 



Paa gammel, t0r Faare- og Kogj0dning (Ribe) Novbr. 1874; 

 Aug. 1876. Denne Art naenner sig med Hensyn til Hovedved- 

 basnget og Sporocarpievaeggens Yderlag til Sord. minuta. Hoved- 

 vedhaengets Vaeg er nemlig hos begge disse Arter ligesom ogsaa 

 hos Sord. similis af en fastere Bygning end saedvanligt og aldrig 

 sammenfaldende , og i Henseende til dets Form er der ligeledes 

 Overensstemmelse ; men det er hos Sor*d. minuta i Reglen for- 

 holdsvis st0rre end hos de to andre. Sord. dubia skjelnes fra den 



Vidensk. Meddel. fra den naturu. Koren. 1876. 22 



