24 Mötet ilen 5 mars 1892. 



Herr professor O. M. Reuter förevisade och inlemnade till 

 samlingarna i sprit förvarade larver af Pedicia rivosa L., Finlands 

 största och vackraste tipulid, en hos oss ganska sällsynt art. 

 Larven upptäcktes redan i slutet af förra seklet af Schäffer, men 

 beskrefs fullständigt först för något decennium sedan af Beling, 

 som lyckades följa dess vidare utveckling. Både till byggnad 

 och evolution erbjuder den många egendomligheter. Så bär den 

 i motsats till de flesta dipterlarver fotlika bihang på de fyra näst 

 sista buksegmenten. Den lefver i rinnande och kyligt vatten. De 

 nu förevisade exemplaren voro tagna den 3 juli 1891 på Lofsdal 

 i Pargas från bottnen af en just tömd källa. I bottnen fram- 

 sprang nämligen källådern på en iskränkt fläck af omkring 40 

 mm tvärmått. Ingenstädes för öfrigt på källbottnen fanns spår 

 af larven, men vid själfva åderns mynning lågo några exemplar, 

 och genom gräfning längre in i ådern kunde därifrån framdragas 

 otaliga larver. Hemförda sattes de i ett glas med sand och vatten 

 från samma källa, men dogo inom några timmar, antagligen 

 emedan vattnet ej mer egde den friskhet och kyla, som erfordrades. 



— Herr doktor A. O. Kihlman demonstrerade särskilda for- 

 mer af Salix rotundifolia från Orloff samt följande för floran nya 

 Salix-hasiaråev: Salix glauca X lapponum, S. mijrsinites xp^iy- 

 liccefolia, S. hastata X myrsinites, S. myrsinites X rotundifolia, 

 S. hastata X rotundifolia, S. lapponum X rotundifolia, S. hastata 

 X herhacea (funnen äfven af doktor Brotherus nära Shagajaur i 

 Lapponia murmanica; hit torde äfven böra räknas den i Herba- 

 rium Musei Fennici enligt Lundströms bestämning upptagna Salix 

 hastata X reticulata från Nuotjaurfjällen), S. herhacea X rotundi- 

 folia, [S. hastata X rotundifolia] X [S. lapponum X rotundifoliaj . 



Därjämte anmälde talaren att han framdeles ämnade publi- 

 cera en närmare redogörelse öfver dessa former. 



— Herr magister E. Reuter förevisade exemplar af trenne 

 aberrationer af vecklarefjärilar, hvilka förut icke anmälts såsom 

 tillhörande vår fauna, nämligen: Teras ferrugana Schiff. ab. Bra- 

 cJiiana For., Orapholitha Solandriana h. ab. Trapezana F. och 

 Gr. nisella Cl. v. Pavonana Don., alla från Lofsdal i Pargas 

 socken. Waflengren, som nyligen i Entomologisk tidskrift publi- 

 cerat en afhandling om Skandinaviens vecklarefjärilar, omnämner 

 ej någon af dessa aberrationer såsom förekommande i Sverige 



