Årsmötet den 13 maj 1892. 33 



Rosberg samt studerandene Ernst Therman, Michael von 

 Haartman, Gösta Palmgren, H. Stjernvall och K. E. Hirn. 



Till minne af att sällskapet fyllt sitt sjuttionde år och för att 

 gifva uttryck åt den djupa aktning och tacksamhet vi hysa för 

 on bland våra äldste och tillika den förnämste af våra medlem- 

 mar, vår vordne ordförande, professor William Nyländer, som 

 på sätt och vis är årsbarn med sällskapet och som genom sin 

 energiska verksamhet i midten af seklet ingjöt nytt lif i detsamma 

 och sedan denna tid allt fortfarande hyst det varmaste intresse 

 för sällskapet samt på allt sätt sökt befordra dess sträfvanden, 

 beslöts på förslag af herr Fr. Elfving, hvilket med acklamation 

 antogs, att genom en skrifvelse, tillställd professor Nyländer på 

 hans födelsedag den 3 sistlidne januari kalla honom till vår He- 

 dersordförande. 



Under det nu lilländalupna året har sällskapet återigen att 

 beklaga det dödliga frånfället af flere af sina medlemmar. Främst 

 bland alla beröras vi af förlusten af vår utländske hedersleda- 

 mot, professorn i botanik i Mihichen, doktor Karl Wilhelm 

 von Nsegeli, som afled den 10 maj 1891 i en ålder af 74 år. 

 Född den 27 mars 1817 i närheten af Zurich studerade han na- 

 turvetenskaperna i Zärich, Geneve och Berlin; var 1849 — 1852 

 ■extra ordinarie professor i botanik i Zurich; kallades 1852 till 

 professor i botanik och direktor för botaniska trädgården i Frei- 

 burg, där han kvarstod till 1855, då han återvände till Zurich 

 såsom ordinarie professor; där stannade han ej längre än till 

 år 1857, då han blef kallad till professor i botanik och direktor 

 för botaniska trädgården i Miinchen, hvarest han sedan i mer än 

 30 års tid med stor framgång verkade som akademisk lärare. 

 NasgeU var en af vetenskapens stormän och hörde till de ytterst 

 få utvalde, som beherskade alla områden af den botaniska veten- 

 skapen, inom hvilka samtliga han utgaf epokgörande arbeten. 

 Växtsystematiken och morfologin har honom att tacka för värde- 

 rika arbeten öfver cirsierna i Schweiz, öfver algerna och för 

 hans senaste stora arbete öfver Medel-Europas hieracier. I växt- 

 anatomin utgaf han äfven grundläggande arbeten, och den mo- 

 derna växtfysiologin är en skapelse af honom. Likaså har han 

 genom sina forskningar lagt grunden till den vetenskapliga bak- 

 teriologin. Efter framträdandet af hans arbete :»Die niederen Pilze 



