förekommande former af Viola tricolor. 77 



växande säd, i trädgårdar och dylikt, äfvensom på i deras när- 

 het bcfinthga berg och backar, de med stora och violetta blom- 

 mor åter på berg, grus, ängar, öde eller i trade Icmnade åkrar 

 och så vidare. Hos oss förekomma de två vanligast anträffade 

 formerna, trivialis och polygonata, både som tricolor och arven- 

 sis, ehuru allmännast som arvensis; af de tre sällsyntare däremot 

 hafva tillsvidare anträffats, aeqiialis endast såsom violett-gulfläckig, 

 ehuru med temligen små blommor, do två andra, cjracilenta och 

 agrestis, åter endast såsom små- och hvitgulblommiga. 



Inom de två första af de ofvan nämnda formerna kunna 

 på grund af anförda olikheter hos blommorna särskiljas ej min- 

 dre än fyra analoga lokalformer, öfvergående i hvarandra, hvar- 

 emot de tre sällsyntare formerna äro mera homogena. Men 

 äfven dessa fem hufvudformer kunna ej alltid med säkerhet sär- 

 skiljas från hvarandra, i det exemplar anträffas som med svårig- 

 het kunna föras till någon bestämd form, då de utmärkande känne- 

 tecknen antingen äro föga märkbart markerade eller kännetecken 

 för en form hos samma exemplar sluter sig till kännetecken för 

 en annan. Såvida ej hybridisering härtill är orsaken, torde dessa 

 former därföre böra betraktas som lika många varieteter af samma 

 art, V. tricolor L., hvars hufvudform är den centrala trivialis, 

 från hvilken åt olika håll förgrena sig aequalis, agrestis och 

 gracilenta med pohjgonata. 



Viola tricolor L. a trivialis. Upprat eller uppstigande, enkel 

 eller vid basen med uppstigande eller nästan uppräta grenar, rak 

 eller bågböjd, af mycket olikformigt utvecklade internodier, myc- 

 ket kort och fint sträf hårig; hlad små, vanligen tämligen tjocka 

 och fasta, med undantag af det nedersta och de öfversta van- 

 ligen mycket kortare än internodierna, rundadt hjertlika — ellip- 

 tiska, aflånga eller de öfversta lancettlika, med undantag af de 

 öfversta vanligen långskaftade, groft naggade eller de ötversta 

 sågade; stipler hand — pardelade, med stor, vanligen skattad, om- 

 vändt äggrund eller tunglik, naggad mellanflik och smalt tunghka 

 eller jämnbreda, trubbiga eller spetsiga Q\åo^\kd.v \ Uomskaft o — 6 

 gånger längre än bladen, uppräta — svagt utstående, raka eller 

 krokiga; foderblad något breda, endast närmare spetsen afsmal- 

 nande, kortspetsade, starkt cilierade och håriga eller glatta, med 

 stora breda bihang, — smala, jämnt afsmalnande, spetsiga, glatta, 



