förekommande former af Viola tricoloi-. 81 



eller i trädgårdar eller på i odlade trakter befintliga berg i Ny- 

 land (Helsinge, Borgå), södra Karelen (Kotka), mellersta Öster- 

 botten (Brahestad) samt Umba och Solovetsk vid Hvita halVet; 

 segetalis (Jord.) motsvarande gracilescens (Jord.), lågväxt och 

 enkel eller mer eller mindre grenig samt små- och hvitblommig 

 med smala cilierade foderblad och kronsporren litet längre än 

 loderbihangen, på odlade ställen på Åland (Geta), i Nyland (Kyrk- 

 slätt), södra Tavastland (Jämsä) och Ladoga Karelen (Uguniemi); 

 samt slutligen ruderalis, motsvarande turgida, mycket storväxt 

 och grenig med små hvita blommor och mycket stora håriga 

 foderblad med långa, kronsporren döljande bihang, anträffad i en 

 förvildad trädgård i Borgå socken, äfvensom i Karelen och i 

 Satakunta. 



Var. agresfis (Jord.). Upprat, flerböjd, af nästan lika långa 

 internodier, med utstående flerböjda grenar vid basen, vanligen 

 småluden; blad af internodiernas längd eller längre, stundom kor- 

 tare elliptiska eller äggrunda — aflånga eller lancettlika, de nedre 

 långskaftade, trubbiga eller de öfre nästan spetsiga, djupt nag- 

 gade; nedre stipler handdelade, de öfre pardelade, mellanfliken 

 stor, bladlik, skaffad och naggad eller hos de öfre smalare, nästan 

 helbräddad, sidoflikar jämnbreda, något spetsiga; hlomskaft ut- 

 stående — nästan uppräta, föga längre än bladen; foderblad 

 breda, kortspetsade, fmt cilierade, med stora bihang: kroMad 

 htet kortare än fodret, ljusgredelina eller hvita, med sporren icke 

 längre än foderbihangen. — Odlade ställen, sällsynt. Insamlad 

 i Nyland (Hangö, Borgå) och södra Savolaks (Ruokolaks). — 

 Utmärkt genom sina jämförelsevis korta internodier, långa blad, 

 stora, bladen liknande stipler och korta blomskaft. Motsvarar 

 lokalformen turgida af trivialis och ruderalis af polygonata, och 

 skiljes från den förra genom sina kortare och mer likformigt ut- 

 vecklade internodier, langa blad och korta blomskaft, från den 

 sednare genom mer utstående grenar, endast vid basen bredare 

 och trubbigare blad, samt stor, skaftad, bladen liknande stipel- 

 mellanflik. 



