i veškeré šatstw) na našem těle pokryty výtrusy. A to jsO'Uí buňky 

 v paměrii k bakteriím ještě praví obři. Pochopíme tudíž, že i bakte- 

 rie svými bmikami naplňují veškerý vzduch a že jich denně jen do 

 našeho těla vniká na miliony. 



Jest tudíž o rozsévání hub přírodou vydatně postaráno. Ovšem, 

 že jen pranepatrnému počtu spor se podaří dostati se na A^hodný 

 substrát, zde vyklíčiti v mycelium a z 'tohoto v nové plodnice. 



Mezi basidiemi na hymeniu vytvořeny 1)ývají zvláštní sterilní 

 buňky, jimž říkáme c y s t i d y. Bývají mnohem větší vynikajíce 

 nad basidie. Mají někdy podivné tvary (Galéra, Inocybe, Pluteus). 

 Obyčejně jsou zvlášť vyvinuty na ostří lupenů pod kloboukem, kdež 

 jeví se makroskopicky jako bílá plsť neb. brvky. Tu se zdá, že mají 

 za účel v době vývoje basidiospor slepovati lupeny a tím plochy 

 jich chrániti proti zevním vlivům. \'yskytují-li se ale na Clavariích, 

 Corticiích nel) Thelephorách, mají jakýsi účel chrániti spory a býti 

 účastn}' při jich odpadání. 



Jiný význam cystid jest jistě chemický, jsouť to vlastně orgány 

 sekreční. \^y loučené kapky tekutiny, lnoucí na mladých lupenech 

 u mnohých druhů jako kuličky neí) kapky rosy, vznikají z cystid. 

 Ježatý cIiocIkjI na cystidách rodu Inocybe představuje takovýto 

 ztuhlý sekret. Mléčnice u mléčných druhů hub (Lactarius) ústí zpra- 

 \idla v cxstidách. Ovšem že nesmíme všechny sterilní a zvlášť vy- 

 tvořené buňky na vrstvě h\iiieniální považovati za cystidy. Tak tlu- 

 stosíěnné, předloulié chlupy Corticií nemají s cystidami nic společ- 

 ného. jin(l\- se stává, že konce hyf mezi basidiemi vyrůstají v pře- 

 dlouhá \lákénka, jež se zjevem neliší od vláknitých cystid Naucorií 

 a j. Jest možno, že i nmohá aromata hub vznikají vylučováním tě- 

 kavých látek z povrchu cystid. Podrobnosti další o cystidách viz 

 v krásné a obsažné práci dr. K. K a v i n y. 



^íimo basidiospory a askospory vytvořují se ještě na hyfách 

 nejrozmanitějším způsobem nepohlavní spory, a to někdy v takové 

 míře. že jeden druh houby tvoří třeba pět různých druhů spor (viz 

 na př. Uredineae). Tvoří se na zvláštních kolmých jednoduchých' 

 nebo stroiukovitých větvičkách hyf odčlánkováním konečných buněk, 

 zvlá-sť vzrostlých. Takovýnuo způsobem vzniklé spory slují všeobecně 

 koni >] i e. \'ětévky konidiové vyrůstají buď přímo z mycelia, bud" 

 na ])]odnicich na různém místě. Někdy tvoří se z mycelia zvláštní 

 masité plodnice, nesoucí pouze konidie jako prach na povrchu 

 (Nectria, Isaria). jindy docela vyrůstají samostatné kulovité neb 

 pohárkdvite plodnice. uvnitř s hymeniem, jež ale tvoří pouze velice 



li 



