není a jnksi \lastnini iičeleni celéhu \\\ojc houb}' u tu soixa včřui, 

 že l>y vznikaly jen vegetativně. Rasidi<»sporv jsou normálními spo- 

 rami 1 lymenomycetu a mizí jen telul}'. k<l}ž jich místo nahrazují 

 vegetaiivni konidie ( Xyctalis lycoi)erilioides ). Také u Poly]K)ru a 

 Uaedalei >e často nevyvinují, když bud mycelium vepfetativně se 

 V substrátu udržuje ane1)0 kd\ž konidie na myceliu [>očnou se tvo- 

 řiti. Tak jest také u Lentinus suffrutescens. Panuje tu tedy podobná 

 vzájemnost, jako u jevnosnubných. jichž nevyvinuté neb neu/rá- 

 vající plivly nahrazují vej^etativní pu])eny. cibulky neb hlízky tPo- 

 lygonum viviparum, Gagea bohemica. Allium vineale a p.). Z toho 

 lze podobně souditi, že basidiospory jsou pohlavně produkované 

 spory, konidie ale nepohlavní. 



Nověji chtěli někteří autiriři tvrditi, že v basidiích kopulují se 

 dvě jádra a to že jest sexuální kopulace. To jest jistě nesprávné, 

 neboť jaký by tu měla význam kopulace, když obě jádra v téže buňce 

 splývají. Když splývají dvě různé buňky, byť i stejné tvarem (Mu- 

 cor, Eremasous), splývají tu aspoň dvě různé plasm}'. Ale v basidii 

 jest to stejná plasma v obou jádrech. Pak basidie není plod houb\^ 

 a nelze mysliti, že by tisíce basidii v jedné plodnici hustě sestavené, 

 každá zvlášť se kopuk>vala. Rovněž tomu podoba asku s basidii od- 

 poruje. Ostatně spojování jader děje se v pletivech rostlin v různém 

 příbuzenstvu a v různých orgánech. 



Utváření plodnic u Ascomycetů i Basidiomycetů jest v souvis- 

 losti s účelem co možno velké plochy výtrusné získati nebo hyme- 

 niuan ]>řed zevními vlivy chrániti (deštěm, rosou, chladem, sluncem 

 a pod.). Proto mají klobouky namnoze hymenium na spodní straně 

 a odtud vytváření lupenů, rourek, ostnů neb křovitých tvarů (Cla- 

 varia). Často bývá povrch hymenia vodou nesmočitelný. Proč is''iu 

 plodnice živě zbarveny, nelze se stanoviska teleologického pověděti. 



Spora jest obdána \'íce méně tlustou a nezřídka barevnou bla- 

 nou, na níž v některých případech vyrůstají zevně bradavky, ostn^-. 

 lištny, žebra nebo sítě, kteréžto vlastnosti výborně se upotřebuje ku 

 charakteristice rodů a druhů. Pod zevní blanou nalézá .se ještě jedna 

 velmi útlá blanka, která obaluje klíčící výhonek spory, protrhávající 

 zevní blánu. Častěji vyráží ale klíček připraveným již dvůrkem nebo 

 pórem. Řidčeji děje se klíčeni pučením. 



Ve spoře jest zrnitá plasma, nucleus (ale v dospělosti často ne- 

 zřetelný) a veliká kulovitá, ostře světlo lámající, nebarevná tělíska 

 olejna. Velikost a počet těchto pro druhy bývá určitý. Někdy se 

 stává, že ve vodě na praeparátu mikroskopickém útlé blány spor po- 



16 



