vstale, nakv-áme ale ve velkém skuyxíní lišejníků (Licheiies). 

 Zde jest stélka nejen malá a velká, ale také tvarem nejvýš rozma- 

 nitá: lupenitá vodorovně rozložená, liii)enilá kolmá, křovitá, paro- 

 hovitá, pohárkovitá. pentlicovitá, korálovitá, korovitá, kulovitá, 

 válcovitá atd. Také vnitřní složení jest nezřídka dosti složité, any 

 se dají několikeré vrstvy zriizněných hyf rozeznávati. Mňžeme-li 

 vůbec mlnviti <» nižších a vyšších houbách, musíme lišejníky }X3- 

 važovati za nejvýše or^anisované houby, a to tím spíše, že tělo 

 lišejnika není vlastní plodnici, nýbrž podkladem ]>lodnic, stadium 

 vegetativní, \ němž lišejník svůj život prodělává. Tělo lišejnika 

 rovná se stromatu Pyrenomycetů, jaké máme na i)ř. v rodu Xylaria, 

 Cordyceps. Ustulina. Na tomto tělu vznikají teprve plodnice v po- 

 době apothecií nebo perithecií. Plodnice hřibu rovná se jednomu 

 apotheciu na těle Usnea barbaia. Lišejníky mohou stejně býti po- 

 važovány za J 'yrenomycety jako za Discomycety, poněvadž utvá- 

 ření plodnic brzo těm brzo oněm se podobá. Ostatně apothecium 

 a ]>erithecium morfologicky jsou si velmi blízké tvary a někdy těžko 

 mezi nimi vésti přesnou hranici. Svým životem spíše uipominají 

 na mnohé Pyrenomycety. Tíin, že žijí v symbiose s řasami, potla- 

 čeno jest u nich myceliové staditim, neboť toto slabě jest vyvinuto 

 a zastuii)uje je vlastní, plodonosná stélka. 



Pravíme »stélka«. ale zdá se nám, že stélka lišejníků, lílodnice 

 Hymenomycetu, jakož i různá sclerotia nejsou homologická ponětí 

 se stélkou řas neb jatrovek. Jmenované útvary huib jsou jen konglo- 

 meráty hyf, jsou to tedy jen hyfy a nesejde na tom, jsou-li tyto 

 hyfy rozpleteny a jako nitky uvolněny neb<) v klubka svinuty a 

 spleteny. Stélkám řas a jatrovek rovná se jen a pouze vlákno hy- 

 fové. Ze srovnání tohoto nejlé])e vidíme, jak veliký rozdíl jest 

 mezi houbami a ostatními tajnosnubnými. 



Houby (v tomto ohledu nemluvíme zatím o lišejnících) veškeré 

 jsou odkázány na přijímání potrav}' z organických látek, ať živých 

 nebo mrtvých. Žijí-h na živých rostlinách neb živočiších, slují 

 p a r a s i t y, žijí-li na nn^tvolách rostlin neb živočichů, slují s a- 

 p r o f y t y. 



Parasitické houby z-působují na rostlinách různé choroby, 

 což jest přirozeno. když z ]iletiv jich orgánů vyssávají výživné 

 látky. Onemocnění podobné může býti různého druhu : bud one- 

 mocní jen některé organy a ostatní tělo ostává zdrávo (tak one- 

 mocní listy, květy, kořeny atd.). Phytophthora infestans na př. 

 •proniká svým myceliem celou rostlinu bramborovou. Em>pusa 



22 



