tvrdším minerálu bez humusu. Rosť)U-li na kure stromové, \niká 

 mvcelium pouize do mrtvé povrchní vrstvy korové fale schá/ejí tu 

 bhžší pozurttváni t. \'ětve stromů bývají lišejníky (Parmelia phy- 

 sodes, Rvernia prunasrri) jako kožichem obaleny, čímž strom ve- 

 lice trpí a někdy i jakoby udušen zachází. 



Korové lišejníky usazují se i na holé. živé, nejtvrdší hornině 

 {křemenu, žule, čediči, diabasu) a sv<Tni hyfami zavrtávají se do 

 horniny dosti hluboko, při čemž pomáhá vyloučená na hyfě kyselina 

 •horninu n>zleptávati. Tím způsol)€m rozhlodávají lišejníky hor- 

 nin}-, připravujíce vhodný substrát pro mechy a tyto pro vyšší rost- 

 linstvo. C)proti jiným houbám v}značují se lišejníky tvořením 

 v pletivech ostrých kyselin a barviv všeho druhu. Kyseliny pozná- 

 váme již po t)Strěm zá/paclui, který z lišejníků vychází, jsou-li ve 

 větším množství nasbírány. 



Podivuhodný způsol) života jeví některé lišejníky tím. že usa- 

 zují se na druhém lišejníku, tento proplétají svými hyfami a ssají 

 z buněk rasových uvnitř hostitele uzavřených. Tak se stává, že 

 jeden lišejník tvoří pak dva druhy ax>othecií. Toto ovšem není ani 

 parasitisinus ani symibiosa, nýbrž násilné vetřelectví. A^ůbec život 

 lišejníků v mnohém poskytuje mnoho zajíinavostí a není pochyby, 

 že hloubaví badatelé mnohé věci v tom ohledu ještě objeví. 



Žá<lné lišejníky nej^^ou ])ro or^anism lidský jedtjvaté. ano 

 mnf)hé druhy v krajinách borealních domorodci jako nuznou po- 

 travu jKjžívají, rozemílajíce je na jakousi mouku. Výživnost jich 

 jest nepatrná, zvláště i proto, že jsou těžko stravitelný. Mimo to 

 pro ostré kyseliny stávají se i>ro žaludek kulturních lidí odporným 

 ■pokrmem. Lišejníky s\"ým dlr)uhým životem a tím, že rostt^ti vžtly 

 'V množství -pohrornadě, jsou důležitou součástí vej^etace, hlavně 

 'lesní. Mnohé pokrývají (Cladonia. Cetí*aria) celé ohromné plochy. 

 a to stejně v letě jako v zimě. Je neničí ani sucho ani mokro ani 

 ■•horko ani mráz. Skály a holiny, prosté vyšší vegetace, pokrývají 

 'lišejníky. Jako houby uklízejí a na výživu vyšších rostlin u^^ra- 

 vují mrtvoly rostlinné a živočišné, tak lišejník}- drolí a na prach 

 •a rodnou prsť rozemílají tvrdé škál v a tak rbvněž vydatně o zdar 

 ^•yšší vejíetace zásluh si získávají. Jest to zajisté podivuhodné, že 

 tytéž houby tak různým způsobem dovedou v přírodě hospodařiti. 



V novější době objevena b3Ía překvapující symbiosa hub 

 s hmyzem. Nejsou to vlastně symbiosy, nýbrž rationelní kultury, 

 podobné jako u člověka, který chová různá zvířata k svému užitku. 

 •Mnohé druhy mravenců \- Brasilii totiž vykusují z listů stromových 



26 



