huíiku. Iv(.i/iiiii<)žují se ]nu\ \ytvi'řováníni nepohhivnicli konidií 

 •uvnitř zvláštních spurancjií (Mucur. Achlya) nebo na \láknech 

 (l^hytoplnlutra. ICntomophthoreae), bud vytvořováním pohlavních 

 oospor k(.>i)ulaCi zvlášf vytvořené samicí Inn^íky (oojj^onium) a Sí.mčí 

 buňky (aniheridium), jak to nalézáme u r. Achlya, Saprole^jnia, 

 ■Pythiuni. biid kopulováním dvou stejných biměk, jak to nalézáme 

 u r. -MiiťMi-, čímž vzniká zyíJ^os]x;>ra. Houby ])arasitické i saprofy- 

 tické. ve vzduchu i ve vodě žijící. Skupina nepříliš veliká. 



IF. Etitnycefes. 



\'esměs makroskopické a z největšího dílu statné, až i obrovské 

 •houby, jež v mládí tvoři rozvětvené vláknité podhoubí (mycelium), 

 plísňovitého vzezření, z něhož vyriAstá riTizně vytvořená plodnice 

 s plodní vrstvou, v níž uloženy jsou zvlásf vytvořené konce vláken, 

 nesoucí konidie (asci, basidia). Veškerá vlákna (hyfy) jsou člán- 

 kována. Roznmožování děje se pouze nepohlavním zpijsobem, po- 

 mocí konidií v plodnicích. Ale vedle toho tvoří se někdy i jiné 

 konidie na i>lísňovitě rozvětvených h3'fách, jakož i chlamvdospory 

 a oidie. \'elké plodnice jsou vždy spleteny z velikého množství 

 vláken a jeví se jako kompaktní těleso (podobně rtazná sclerotia). 

 Pohlavní kopulace vy.skýtá se pou^e u několika Ascomycetů, ale 

 i o této jsou u mnohých autorů pochybnosti. 



A) Ascomycetes. 

 Konidie tvoří se uvnitř zvlášť vyvinuté buňky z obsahu buněč- 

 ného (vřecko, ascus). 



a) Hemiascineae. 

 Jen malá skupina drobných, plísňovitých hub. jež netvoří 

 zvláštních plodnic. nýbrž pouze jednotlivá s-[X)ran^ia s větším neb- 

 menším p<:)č.tem konidií uvnitř, takže tato sporan^ia ani za normální 

 asky nelze dobře pín-ažovati. Tyto houby ÍAscoidea, Protomyces, 

 Saccharomyces. Eremascus) mohou býti kladeny i do jiného pří- 

 buzenstva než k Ascomycetům. Mortierella a Thelebolus jsou 

 vlastně Mucnrineae s článkovanými hytami. Žijí na vzduchu nebo 



ve vodě. 



b) Euascineae. 



Xannioze velké houby, se zvlášť vytvořenými plodnicemi, 



v nichž vyvinují se pravá vřecka (asci), to jest na konci vlákna 



vakovitě zveličelá buiika. v jejímž vnitru rozdělením jader povstává 



menší p(jčet výtrusu (2 — 8 — zřídka více neb méně), volně v zbylé- 



28 



