za jistých <;)kolností dlouhé vláknité výbčžk}-. ^■ nichž iiiK/ťH! spa- 

 třovati první začátky hyf (Atnlirož). Kvasinky ( Saccharoinycet}^ 

 jsou vlastně dokonalejší stupeň hakterií, vytvorivše blánu buněčnou 

 a jádro. A v některých stadiích muhiiu také kvasinky tvořiti člán- 

 kovaná vlákna. 



Představme si nyní, že í5eí4-,^-iatiKi najilní -\ť hunkv chli)ru- 

 fyllem, obdržíme věrný obraz Oscillarie, tedy řasy z odděleni Cyano- 

 ph}-ceí. Novější systematikové shodují se v tom, že Cyanophyceae 

 vůl>ec js( u řasy vzniklé ze Schizomycetů. Zde tedy pěkné vidíme, 

 jak z buněk bakterií te'prv pitzději zrodí se zelené řasy a z těchto 

 pak děje se další vývoj rostlinný. Jsou tedy skutečně řas>' původu 

 pozdějšího než houb}-. Ovšem že houby parasitičké a saprofytické 

 opět rozvinouti se mohly až po vývoji zelených rostlin a živočichů. 



Že skutečně první tvary organismů byly jen co partikule plasmy, 

 vidíme také na h(;U'l)ách z otldělení Myxomyccťti. TToubv L\-ti) \'e 

 vejj^etatívním stadiu, je\í se co velké, makroskopické kusy l>eztvaré 

 plasmy Opla-smodium), která se může rozpadati v ]>řemalinké, mi- 

 kroskoipické partikule, které paik žijí co samostatná individua. Tyto 

 partikule valně se neliší od nejnižších Schizomycetů. Teprv v stadiu 

 plodném ku podixu vytvoří se z plasmodia makroskopické houbičk}', 

 v nichž obsaženy jscan nesčetné výtrusy. Ejhle, zde máme přiklad 

 tvorů, kteří jsou v jedné iX)lovici ži\'<>ta jako živočichové, \' druhé 

 jako houby! 



Jest jisto, že rozmnožování pomocí nei>ohlavních výtrusů jest 

 původnější než pomocí pohlaxní kopulace. Schizonucetv nemají 

 posud pohlavní kopulace, což zachovává také velká většina hub. Jen 

 málokteré lnuib}' zplozují pohlavní spory a to ještě tak, že vedle 

 těchto tvoří se také spory nepohlavní. Převeliké oddělení Basidio- 

 mycetíi v}tvořuje pouze nepohlavní basidiospory a podoibně veliká 

 většina Ascomycetň. Stejně tvrdí se tak o lišejnícícli. Ze srovná- 

 vací morfologie jest známo, že dokonalá kopulace pohlavní jest jed- 

 ním z nejdůležitějších znaků vývoje k dokonalejším stupňům. Nej- 

 dokonalejší rostliny a nejdokonalejší živiičiclrové množí se po^u.ze 

 pohla\ ně (viz na př. u Člověka), kdežto nízce or.i^anisovaní tvorové 

 množí se vedle ]>ohlavní kojndare také nepohlavoič anebo vůbec jen 

 nepohlavně. Z toh(.i uzavíráme správně, že houb\- stojí vesměs na 

 nízkém stupni vývoj(tvém a že vůbec nejeví ani tendenci výše 

 stoupati. 



S tímto nepohlavním životem hub souvisí některé zajímavé 

 zjevy. Tak na př. nemá tu na rozvoj plemenný hybridace žádného 



.7 



:í9 



