vli\n. \ \/(l'ir i. .11111 ]>'. »/j ini jeim- iiicv.i jedni .llixýiiii rody nebo če- 

 leděmi |>oz\oliK' precliody. T.-ik >ledo\;iti iiio/.iin ])ostui)ný \\\'>j 

 mezi >lNni;)inami I stihiíiiiu\u\ I rtilincdc a iHisiiiiniiyccfrs. Mezi 

 sku^jinami .-i}^ariciiuu\ rolyf^oracciu' a 1 1 ydmucai' jsou /.retclné 

 přechody v rodecli Irpcx. Dacdalcii a I,enzitcs. Zde musíme při- 

 jímati, že intence \vvojo\á neiii v\\olávána zevními i)oíi)udy, nvhrž 

 že s<'ima ze sel>e vzniká a zexiiimi formami se realisuje. Idee morto- 

 lojrické jsou \ ])lasmě všech huh stejné a i)roto houl)y ])ostupným 

 vývojem ve všech sku^íinách docházejí k stejným \ýsled'kům. To 

 skvěle ])ot\rzují analojLcie mezi AsatDiyccty a luisiilioiiiyccty. Xeni 

 pomyšlení, že liv tyto tak různé \t't\e měly nějaké i)říl)uzenské po- 

 jidlo a přece, srovnáme-li na př. kkřlxiukaté PiscDinyccfv s kloliou- 

 katými I fyiiiciioiiiyccfanii. nebo Giistcr()myccty s 'ruhcrdccinni. ne- 

 lze upříti, že tu jest nápadná shoda. 



\'šechny houby v\šly jHivodně z jednoduchého, článkovaného 

 vlákna, což ]>rozrazuje se i u nejvyšších hub tím. že aspoň myče- 

 lium tento tvar ještě zachovává. A mimo to mnohé dokonalé houby 

 u llymenomyceti\ a IVrenomycetťi vytváří také tak zvanou chlamy- 

 clospt-rovou f(»mui. která jest jaksi atavistickým vracením se k pů- 

 V(Hlním prarodičmu. Skutečně také odděletii vyšších hub začínají 

 ty])y tvaru plísnoxitého ( Exoascineae, Kxobasidieae). 



rvážíme-li.,že i)rv(>klíček kapradin ( prothalliiim) pf-edstavuje 

 nám stélku (thallus) nižších tajnosnubných a že pohlavní kopulací 

 vzniklý sporog"on mechů dává u kapradin novou .8;"eneraci. složenou 

 článkovitě z řady sporojí^onů za selx^u čili že pohlavní kopulací 

 vznikla dridiá jj"enerace. v které prodělává se další vývoj květnatých 

 jevnosnubných. vidíme, že houby postid ani pokus nikdť neučinily 

 vytvořiti druhou generaci setrvávající na své prvotní g-eneraci 

 kryptogamické. \'šeo1)ecně tedy říci mttžeme, že vyšší zelené rost- 

 linstvo ]>roživá druhou a houby první generaci. 



\' říši hub v i)hledu fylogenetickém ve veliké míře jest vyvi- 

 niUo \yt\ořování b i o Wi g i c k ý c h d r u h ii, což u jevnosnitbnvch 

 jen v malé míře jest posud známo. Z české květeny znám jest druh 

 kapradiny Aspicninm aditlterinuni, který výhradně roste na seri)en- 

 tinech. tak na i>ř. u ^^lariánských Lázní. Druh tento vyvinul se pouze 

 vlivem suhstratu jako rozdílné plemeno z jnivodního a všude roz- 

 ěířeného Asf>l. trlchoniaiics. T^odobně jest to s druhem vi(jlky í'/o/a 

 calanriiiaria. která se vyvinula na rudě zinkové (kalamin) z ob^'- 

 čejné llola Ititca. \'ýskyt její na rudě této jest tak ]>ravidelný^ 

 že podle její přítomnosti lze ložiska zinková hledati. Zde tedy 



40 



