že na podzim noci jsou delši než den, jich zdaru zvlášť vyhovuje,, 

 neboť v nuci vždy lépe se houb} vyvinují než ve dne. Proto za 

 lepléhu a deštivého podzimku bývají naše lesy houbami téměř po- 

 sety. \' létě, kdy jsou krátké noci, třeba by stále pršelo, nikdy se 

 tolik hub neobjevuje. 



i>ylo by zajmavo zkoumati houby v zemích, kde jen krádvun 

 dobu dopřáno vývoji jevnosnubné vegetace (sev. Afrika. Arábie. 

 Kap, Austrálie, Mexiko atd.). íluuby zde rostoucí musí býti xero- 

 lilním podmínkám těchto krajin zvlášť přizpůsobeny. Snad od- 

 počívají v stadiu sclerotiovém pod zemí. 



Není vyloučena možnost, že i siderické vlivy mají značný vliv 

 na vývoj hub a tím že i podmíněno geografické jich rozšíření. 

 !• venkovského lidu jest všeobecně rozšířena víra, že houby při 

 ubývání měsíce nerostou, kdežto při přibývání měsíce a v úplňku 

 jen se rojí ze země. Hubaři v lese mně vícekráte o tom vypravovali. 

 Pozoroval jsem po léta houby \ lesích, a mohu sáni jxjivrditi, žé vliv 

 měsíce jest skutečně nápadný.' Ano, někdy jesi zmizení hub v lese 

 ipři ubývání měsíce překvapující. Deště a teplota trvají jako při 

 úplříku, ale houby nerostou, vyjma některé obecné ubikvisty. Jen 

 některé druhy málo dbají vlivu měsíce, tak jmenovitě všechny 

 holubinky a ryzce. Kdežto veškeré hřiby ÍBoletus) jsou na stav 

 měsíce velmi citlivé. Špičník}' na př. se za úplúku měsíce ze země 

 }en rojí. 



Stanoviska hub jsou velmi rozličná a ze zkušenosti zná každý 

 hubař, jak jisté druhy hub zvláštní stanoviska vyhledávají. Nej- 

 bohatší jsou ovšem vlhké lesy. Tu ale počnou se v létě objevovati 

 na okrajích (kde jest půda dříve sluncem vyhřátá). Na podzim 

 počnou ale růsti houby uvnitř lesa, kde jest poměrně větší teplota , 

 pod klenbou korun stromů než mimo les a kde drží se současné 

 déle vlhkost. Za teplých dešťů roste plno hub na pastvinách, kde 

 jest půda zmrvena pasoucím se dobytkem. Zvláštní druhy hub na- 

 leznou se na podzim na mechatých, bažinných lukách. Suché a 

 k jihu neb západu obrácené stráně, nízkým porostem křovin neb- 

 lesa pokryté jsou útočištěm zvlášť vybraných druhů hub. 



Největší překážkou pro vývoj hub v lese jsou větry a chladné 

 noci. Proto sběratel hub vždy více nalezne na lesních úklonech 

 jižních a západních než k severu obrácených a vždy více v krytých 

 huštinách než v řídkém lese. Mráz sice houby všechny zničí, ale 

 některé sporé druhy objevují se zpravidla až po prvních mrazech 

 na podzim (mnohá Limacia). 



4(} 



