Zvláštní zkjimavoLi společnost hub přechovávají suché pa- 

 h()rk\- stráně ntb i rtjviny mateřídouškou, travinami, Racomitriem,. 

 Potenlillami a jinou suchomilnou vegetací porostlé a v létě palčivým 

 .Hunceni (jižním neb západním) ozařované. Zde objevují se houb}" 

 pt) deštích v létě a jakmile nastane suché počasí, zmizí beze stopy. 

 Xa podzim jsou stále houbami osazeny. Zde zpravidla jest hojnost 

 různých ( lasteri>mycetů. Jiné pak druhy hub zde rostoucích jsou. 

 naprosto rozdílný od hub lesních a pastvinných. Můžeme tu vsím 

 právem mluviti o m3'"kologické vegetaci stepní. Takové jsou suché 

 stráně u Chuchle, sv. Prokopa, nad roklí radotínskou, suché kopce 

 u Karlštejna, čedičové a znělcové vrchy v Středohorí. Mykologický 

 výzkum těchto míst doporučuji co nejdůtklivěji českým badatelům.. 



Nesmírným bohatstvím huib všeho druhu honosí se písčiny, a t) 

 bud" bylinnou vegetací (travou neb vřesem) porostlé nebo i světlým 

 borem pokryté, jak to jmenovitě bývá v Polabí. Světlé bory po- 

 labské v létě a na podzim jsou houbami posety, takže mykolog ani 

 není s to \'še. co tu nalezne. ])obrati. I jedlých hub tu spousty 

 (šedivek, zelenek, hřibů, klouzků, lišek, žampionů atd.) za každým 

 krokem. \"zpomínám tu na př. rozlehlých borů za Cečelicemij Li- 

 hlicemi. Starou Lysou a u Staré Boleslavi. 



Zvláštní mykologickou společnost hostí také staré lesy bukové,, 

 jež i svoti lepou rom.antikou okouzlují. Zde většina hub žije v sym- 

 líiose s kořeny buků a proto také co zvláštní druhy se vyvinuly. 

 A' dalším okolí pražském jsou to hlavně btičiny u Jevan, táhnoucí 

 se směrem k Ondřejovu a Struhařovu. \'egetace houbová počíná 

 tu až v sr])nu, když se půda dosti prohřála. Houby zdejší tu bývají 

 riamnoze veliké a krásně zburvené (Cortinarie. Russuly, Limacia, 

 Holet}-, Tric!i:il tmy a ].). Také- staré i)ařezy bukové jsou tu téměř 

 obaleny spoustou hub. 



Docela jinou tvářnost jeví opět houb}- leplýcii dribin a habřin 

 v okolí Roblína, Mořiny a Karlštejna, kdež mimo to působí i teplý 

 poilklad vá|)€ncový. Houby těchto stanovisk připomínají \'íce hou1)y 

 francouzské a italské a vůtec jih(3evropské. To jest ve shodě 

 i s florou je\'nosnubní>u těchto stanovisk. Stejn.ou charakteristiku 

 myko.logick :u nalezneme také v dubinách polabských a u Chlumce 

 nad Cidlinou, pokud jest tu podklad opukový. 



Útočištěm dřevních hub jsou hluboké doly. jejichž dřevěné 

 konstrukce při stálém vlhku a teple bývají osazeny celou řadou hub 

 íPoh-porus. Daedalea. Lentinus, Paxillus). Mycelia jejich tvoří 

 xeliké, ornamentům podobné ])ovlaky a plodnice z nich vyrůstající 



47' 



