je\ i poduné delOnnace. Casin mají ixKlohu \elik\'ch panilui nebu 

 korálii nelx) stc^pkalých paliček. \'Šeol>ecně ztrácejí basíditJSjX)!-} 

 neb vůbec netvoří rourek a lui)enu a nezřídka vytvořují koiiidie 

 nebo cbkiniydospor}-. Zde \ idčti, že k Udnnální fruktifikaci \yžadnjí 

 houby dostatek vzduchu a světla. 



Podivnou a vždy stejmiii sj)olečnost hul) nalézáme \' lesích 

 vlhkých na spáleništích. \ í^umaxě a lirdech jsou to opu.štěné milíře, 

 lunitř země b\\alá třhniště pasáků a cikánů nebo rozsáhlé i)loch) 

 spáleného lesa. které zapálila projíždějící zde dráha. l'rvní se tu 

 ■•objevuji některé mechy a jatrovky ÍMarchaniia jjulynioriíjia. 

 Fumaria hygrorn.). hned na to ale celé houfy velkých i drobných 

 hub. Již mnohé Ascomycety (Geopyxis, P} ronema oniphalt>des. 

 (^lyromitra) tu bývají hosty, ale i Rasidiomycet}' tu nikd}- ne- 

 scházejí (liyphoK)ma. Omphalia. Inocybe, Cantharelhrs). () \éci 

 této již také psány práce, ale domnívám se, že nejen chemické slo- 

 žení spáleniště, ale i fysikální jeho vlastnosti vývoj jmenovaných 

 tajnosnubných organismii podmiňují. Studie v tom směru byly by 

 ještě žádoucny. 



Až budou dokonale známy houb}' tro]iických krajin. l>ude za- 

 jímá vo sledovati, které typ}' jsou tu hlavně domovem a z toho 

 odvozovati iisudek. které jsou asi velkého stáří evolučního. Jistc* 

 jest. že již tehdy, když tropická flijra stejnoměrně pokrývala zemi 

 •od rovníku až k pólům, hojně v lesích jejích rostlo hub. Ano není 

 jx)chyby, že již karbonské lesy hostily zvláštní houby, z nichž 

 •ovšem ničeho se nám nezachovalo. Houby lesů mírných pásem 

 mohou býti původu mladšího, načež l)y poukazovalo také veliké 

 množství příbuzných druhů v jednotlivých rodech. 



Člověk, jenž v době přítomné tolik pomáhá přeměňovati 

 veškerou přírodu, na rozšíření hub nemá valného vlivu. Pťisobí tu 

 spíše negativním způsobem tím, že ničí stanoviska hub. Pouze houby 

 parasitické, usedlé na kulttn-ních rostlinách, roznesl člověk se svými 

 plodinami po celé zemi. Tak přeneseny houby americké do Evropy 

 a naopak. Některé druhy velkých hub přeneseny z tropů s rostli- 

 nami do evropských skleníků a kultur zahradních, ano mnohé ani 

 jinde než ve skleníkách a pařištích nebyly posud nalezeny. 



Tropické pralesy budou přirozeně přechovávati skoro vesměs 

 houby dřevní parasitické i saprofytické. neboť veškerý prales téměř 

 pokryt jest živými nebo mrtvými součástkami dřevními. 



Houby více jak zelené rostliny reagují na počasí. Nej- 

 příznivější podmínky k jich vývoji poskytuje teplé a deštivé po- 



48 



J 



