l*olyporu nebu václavek dovedou /.a jedno léto rozrušiti a usmrtiti- 

 obrovský lesni strom. Účinek parasitických hub jest ostatně dosta- 

 tečně každému znám (Puccinia j^raminis na pšenici, Phytophthora 

 mřestans na bramborách. Saprolegnia na kaprech). 



Zetlivánl dřeva a vůbec jakýchkoliv odpadku rostlinných v le- 

 sich, na policii, v zahradách děje se vesměs pomocí hyf houbových.. 

 Odtud také pochází, že tak často nalézáme plodnice hub na paře- 

 zech, opadalých větévkách, kůře, listí a p. Xa živé. holé skále ne- 

 najdem žádnou houbu. Zde dovede se pouze usaditi lišejník, který 

 svými hyfami zavrtává se pomocí vyloučených kyselých enzymů do 

 nejtvrdšího kamení, při čemž mu sily dodávají v těle uzavřené řasy. 

 Houby sice z největší části a mnohé snad jen výhradně živí. 

 své tělo látkou z rozložených organických těles, ale mnohé přece 

 nějaké malé kvantum přijímají také z minerálního podkladu. 

 Tomu nasvědčuje okolnost, že mnohé druhy výhradně rostou na 

 vápně, jiné na křemencích a že některé houby minerální hmoty také 

 z těla vylučují. 



\ pletivu hub nezřídka najdeme krystalky šťavelanu vá- 

 penatého, jenž tvoří někdy i drusy (Polyporus, Daedalea). Jindy 

 bývají to pěkné krystaloidy proteinické povahy. 



Buňka houbová jeví mnohé známky buňky živočišné. Blána 

 není cellulosní, nýbrž obsahuje c h i t i n (jako u členovců), 

 jen někdy, když zmodrá jodovou tinkturou, sestává z hemicellulos 

 <tak často na vřeckách Discomycetů). Blána buněčná často zro- 

 solovatí (Tremella. Tremellodon, Calocera). \' obsahu buněčném 

 není nikdy škrobu, místo toho bývají tu jako reservní látky vuky. 

 oleje a mukorin. Z ublohydratů jest tu \ýhradně glykogen 

 (Cg Hlo C)^) nebo i pa r a g 1 y k <) g e n. jenž jest výslovnou látkou 

 těla živočišného. Jiná reservní látka u hub jest t r a c h e 1 os a nebo 

 mykosa. jakýsi druh h(jubového cukru, který ale rychle přechází 

 v m a n n i t. Bývá ho 3 — 5 procent. 



Světélkování bakterii objevuje se také u některých v.el- 

 ký-ch hub. Tak známo jest u václavky (Armillaria mellea). jejíž 

 hyfy ve dřevě z<působují v noci světélkování dřeva. Totéž tvrdí 

 mnozí o Xylaria Hypoxylon. \ tropických pralesích svítívají celé 

 plodnice velkých hub, hlavně z příbuzenstva rodů Polyporus a Pleu- 

 rotus.PI. olearius roste hojně již v Středozemí na olivách a jiných 

 listnatých stromech a krásně svítí. 



Černání hub jest velmi rozšířený zjev mezi houbami a sice 

 v nejrozmanitějším příbuzenstvu. Známe černající Bolety fB. sca- 



52 



