a) L. tliisfc, nízké, oddálené, opětně vidlené a příčně spojované. 

 a) Kl. sice poslés nákvkovitý, ale v dutý ťř. neprovrtaný. 



* Druhy čcrveně-fialovc. 



C. clavatus Pers. 1801. L. kyjovitá. PÍ. nejprve dlouho kompaktně 

 klinovitá, pak v kl. nálevkovitý, 4 — 5 cm š., často jednostranný, 

 v krátký, asi i cm ti. tr. zvolna zúžený, fialově červený (někdy s to- 

 nem žlutavým), často kadeřavě vlnitý, tlustě elastičně mas. L. nízké, 

 tlusté, oddálené, masově fialové, zvolna sbihavé, vidlené a příčně 

 spojované. Dužnina bílá, bez zápachu. Vý^tr. válcovitě ellipt. 

 10 — 12 V-' 



V trsech nebo v hustých koloniích, kruhy tvořících, ve vlhkých jehlič- 

 natých lesích pohorských. \'šeobecně v Brdech a Šumavě, Police n. M. (B), 

 Pecny u Ondřejova, Medník n. Sáz. (\M.). — jest dobrá, jedlá houba. Venko- 

 vané jí říkají také »zuby«. 8. 



** Druhy sluté až oranžové. 



C. cibarius Fr. 1821. (Ag. canthar. L.) L. obecná. Celá žloutkově 

 žlutá, kl. lysý, ale v mládí pod lupou jenmě sametový, suchý, 3 — 7 cm 

 š., rovný, s okr. silně podvinutým a laločnatýni, ztuha mas., dolů 

 zvolna ztenčený. Tř. tuhý, bledší. L. oddálené> tupé, nízké, sbihavé. 

 vidlené, často křivolaké. Dužnina bílá, mírná, libesně vonná. Výtr. 

 krátce ellipt. 7 — 9 [i 



Roste v lesích vŠehu vlruliu z rovin až do lior, od července do zimy. Podle 

 toho, pod jakými stromj' roste, rozeznávají se biologické odrůdy. Pod smrky 

 jest menší a sytě žloutková, pod břízami jest veliká, masitá, bělavá. Tak i v du- 

 binách a habřinách. \' borech jest bělavá :i tlustě mas. Jest to houba jedlá^ 

 výborná, ač nesnadno ztravitelná. Sbírá se ve velkém množství po celé 

 léto a na trzích prodává. \'yznamenává se tím, že není napadána ani hmyzem 

 ani slimáky. \" borech polabských rošte v spoustách jako naseta. 



C. amethysteus Ouél. 1875. L. načervenalá. Podobá se úplně před., 



ale: kl. jest na žlutém podkladu drobounkými načervenalými při- 

 tiskly ni i šupinkami posetý, často s tenčím, dolů sehnutým okr., 

 L bledší, pomačkáním (jako tř.) hnědnoucí, dužnina v kl. na lomu 

 trochu do zelenavá, ('"oni nepatrně. 



Ayskýtá se mnohem řidčeji na podobných stanoviskách jako před. a 

 obyčejně pospolu. Nalezl jsem ho téměř ve všech krajinách. Hojně u Jevan, 

 Mnichovic, Ondřejova, Chrást u Chru-limi (Zv.). — P. uč. Rohlena tvrdí, že 

 se jeho rodina honbou touto několikráte otrávila. Sám nemám zkušenosti. 



C. pallidus sp. n. L. bledá. Úplně podobná 1. jedlé, ale: kl. na po- 

 vrchu bledý, slabě krémový, na okr. bíle plstnatý, tř. bílý, dole bíle 

 plstnatý, pomačkáním rychle žloutnoucí až i hnědnoucí, 1. bledě má- 

 slové. Voní jako 1. jedlá. 



78 



