v listnat. lesích na zetlelém listí pospolité, 7 — 10. Všude vzácně. U Ko- 

 soře v habřinách (vápno) hojně (Kopanina), Trocnov (Šimek), na Moravě 

 {Sladký). — Již dle cystid lze druh tento v každém případě rozeznati. 



M. alliatus Schff. 1762. (A. scorodonius Fr.) Š. česneková. Kl. 

 I — 2 cm, kožovitý, tenký, hladký, ploše rodoš., za suiciha 'svraskalý, 

 světle červenavě hnědý. Stopka 2 — 4 cm dl. a i 'mm ti., tmhá. ela- 

 stičná, dutá, hladká, lesklá, červenohnědá, nahoře bledší a tlustší. 

 L. čistě bílé, nestejmě dl., ziprohýbané, dosti ibuisté, na ostři s vláskov. 

 cyst. Výtr. podloulile elliipt., k basi stažené, 6 — 8 /». 



V lesích a na lesních lukách a ve vřesovinách všeobecné rozšířena po cefé 

 léto, roste na větvičkách, listi zetlelém, smetí a p. Rosemnuta páchne česnekem., 

 sbírá se proto jako neškodné kořeni. 



M. languidus Lasdi. 1828. Š. matná. Malinká, drobná, obyčejně 

 trsnatá, vždy v boiuifech, kl. 0-3 — 0*8 cm, rovně uťatý 'nebo i vmáčklý 

 neib i hrbolkatý, neblanitý, neiprůsvitný, ale kožnatý, na okr. slabě 

 podvin., 'brubě vrásčitě oddálené brázditý, jakoby pomoučený, bílý, 

 s odstínem plefovým. Stopka 3 — 4krát delši př. kl.. i mm ti., bílá, 

 bíle pomoučená, nahoru stlnštělá, meprůihledná, elast., na basi trochu 

 sedává a bílým vlášením s okolím spojená. L. dosti široké, široce 

 přirostlé a posléz velmi sbíhavc, tlusté, skoro trojhranné, bílé, velmi 

 oddálené, sotva které kratší, mnobé dělené a křivolaké, v stáří na- 



růžovělé. Výtr. ellipt. kopinaté, 7 — 8 /*. 



V trávě na holé zemi na paliorcích a pastvinách jako nasetá, vzácně. 7, 8. 

 U Mnichovic na několika mistecii. — Houbička tato se špičkám nepodobá a 

 spíše r. Omphalia připomíná, ale jest kožovitá. 



M. insititius Fr. 1838. .^. pHsedavá. Kl. 1—1V2 om, průsvitně útle 

 ale suše blanitý, bílý, ploše ro.zloč., uprostřed trochu vmáčklý a na- 

 žloutlý, za sucha v stáří velmi vynikle radiálně hustě šebernaté 

 vráskovaný. Stopka velmi dl., V- — i mm ti., štětinkovitě tuhá, křivo- 

 laká, červenohnědá, nahoře zvolna ztkrštělá a bledší, hladká, útle 

 pomouč.eně mrtnatá (nelesklá). L. husté, bílé, dosti široké, trojí 

 délky, hojně příčně šebérky spojované, široce přirostlé a trochu 

 sbíhavé. Bez \éné. Výtr. podlouhle ellipt.. k basi rovně zašpičatělé, 



^ — 7 /'• 



Na uschlých trávách v lesích, zahradách, na uschlých malinách, 7, 8. 

 Vzácně. U Mnichovic na několika místech. Podobá se M. ramealis, ale kl. jest 

 větší, hustěji žebernatý, tř. hnědý, štětinovitý. 



M. ramealis Bull. 1791. (A. platypuis Nees.) S. větevná. Drobná^ 

 suše kožovitá, kl. tenký, blanitý, tuhý, nejprv sklen., pak rovné 

 rozlož., uprostřed trochu vmáčklý, na okr. hladký, nerýhov., za 

 •sucha svraskalý. 0-5— 1-5 cm. bledý, bělavý, s hnědavým středem. 



181 



