\ k-řicl; všťhi) (Inilni vzáciu'. .\';i llňíc ii 'feluíva, 8, U)i4. - Quélet ji 

 kladf jako vnr. k A. lunhrina. 



A. rubescens I-^r. 1821. (A. nil>ens Scop.. A. pustulata Schff.) 

 /v. iiačcrvenalá, rúžorka. iiuisúk. \'elikostí dosti měnlivá, ale dobře 

 vyvinuta statná, mas., /.\icí .\. mu.scaria. Kl. 6 — 20 cm, nejprv tupé 

 zvoncov., pak sklenuté rozlož., osmahle nečisté načervenalý, drob- 

 nými, nečistě bílými sirupy hustě posázený, zřídka lysý. Tř. mo- 

 hutný, 2 — 3 cm ti., duaý, bílý, nahoře narůžovělý, na basi zvolna 

 v kulovitou, nevroul>enou, lysou hlízu ztluštělý, nahoře s dlouho 

 trvalým. l)lanitým. rýhovaným prstencem. L. bílé, husté, tenké, ši- 

 roké. Duž. bílá, ale pod pokoSkoii irždy ::volna růšoincí, na roze- 

 žraných od larev místech v třeni rovněž růžová. Také 1. i tř. s pře- 

 jemiiým nádechem růžovým. Výtr. tuípě vcjčitoeUipt., na basi 

 stranoui stažené. 10 — t2 ,». Bez zvláštního zá-pachu, ale chuti skoro 

 příjemně mandlovité. 



\"ždy v houfech pohroniadé v .suchýcli, teplých, cliráněných koutech lesů 

 jehličn. i listnat. po celém státě českém obecná. Hlavnč si libuje v chráněných, 

 starých smrčinách. Objevuje se již v červnu a mizi již v záři. Jest teplomilný 

 druh, hojně vyrůstá za teplého počasí v srpnu po teplých deštích. Příbuzná a 

 někdy podobná A. umbriiia se liší, že nemá nic narůžovělého, kl. pod pokožkou 

 nerůžoví a larvami rozhlodané části třeně jsou špinavě šedé. — \' suchých, 

 starých borech tu a tam přichází odrůda s kl. tmavě šedým, pod pokožkou málo 

 červenajícím, s prstencem ostře rýhovaným a sírožlutým, tření a lupeny sotva 

 růžově nadechlými (var. fulvida m.). Tato odrůda se ještě více podobá A. 

 imibrina. A. sulřcrea Gil. jest asi totéž. — A. roseola Steinh. z Polska jest 

 jistě jen A. rubescens. 



Jest výborná jedlá houba, nejen polévková, ale i k jyr.é úpravě se hodící. 

 Třeba ale vždy dříve s kl. pokožku sloupati. Pochybnosti, že by nohla otravu zpilsi - 

 bíti, jsou bezpodstatné. Houbu tu lze jísti i syrovou bez jakýchkoliv následků. 

 Ve Francii a Itálii jedí vedle cisařky i tento druh všeobecně (Foronge vineuse, 

 golmote. le royal). Jest jako výborná potravina tím důležitější, že v lesích rů- 

 stává v nesmírném množství, když nikde hřibů nebo jiných hub nenaleznem. 

 Doporučuji ji také ku vyvarování trestí na zimu. co/ jde rychle a snadno. — 

 .f umbrina se zdá býti také neškodnou a jedlou. Dělník, jenž přišel ze Saska, 

 tvrdil, že tam i tuto katnianku všeobecně sbírají a požívají a .sám jí u Mnichovic 

 pilně sbíral. Je-li také .1. spissa jedlá, nevím. V literatuře se praví, že jest 

 jedovatá. 



A. subhitcsceiis s.j). n. /\ . mižloiitlá. Ťtlý. menší druh. Kl. 4 — 6 cm, 

 tence mas., tupé siklenutý, hladký, na okr. nečárkov., olivově žlutavý 

 s hnědavým oifsfínem. jemnými tmavými žilkami protkaný a ne- 

 stejně velkými, nažloutlými, plochými sirupy spoře posázený, pod 

 pokožkou žlutavý. Tř. asi dvakrát delší pr. kl., tenký, hílý, nad mi- 



200 



