Obr. 51. I. Mycena Micheliana Fr., v přir. vel., zvětš. výtr. a cyst., 2. M. 

 tricolor Vel., jako před., 3. M. Rigelliae Vel., jako před., 4. M. tintinabulum 

 Fr., jako před., 5. M. sordida Vel., jako před., 6. M. cystidifcra W\., jako 

 před., 7. M. arborea Vel., jako před., 8. M. sanguinolenta Scbu., jako před., 

 9. M. fusco-maculata Vel., zvětš. výtr. a cyst., 10. M. plicosa Fr., jako před., 

 II. M. citrino-marginata Gil., jako před. 



Ve vlhkých lesních niechatinách, v trávě na lesních holinách, ano i mimo 

 les po celé léto všude velmi hojná. Jednotlivě, ale pospolitá. 



M. sulphurea sp. n. H. sírová. Drobounká, útlá, kl. 4 — 8 mm, 

 dlouho kuželov., oasto se špičkou nia tememi, pak mírně rozlož., bla- 

 nitý, suchý, bez loupavé pokožky, málo hygrof., s prosv. 1. při okr., 

 celý syté sírošlutý. St. dl., teninká {V2 mm), suchá, lysá, skelně 

 průsvit., bledě nažloutlá nebo nahnědlá, lysá. L. velmi prořídlé, ne- 

 široké, skoro volné, bledě nažloutlé, na ostří temněji žluté. Výtr. 

 podlouhle ellipt., k basi šikmo stáž., 10 — 12 /«. Cyst. velice husté, 

 z široké base rovně hrotité. Duž. páchne pronikavě therem! 



V jehličnat. lesích mezi mechem a travou jednotlivě a vzácně. 8 — 9. 

 U Mnichovic na více místech, ve Stromovce hojně, u Radotína. Mouchnice 

 na Mor. (.SI.) Od M. luteoalba Bolt. liší se cystidami. 



M. mucronata sp. n. H. hrotitá. Příbuz. a podobná M. flavoalba, 

 ale menší a útlejší. Kl. 4 — 10 mm, dlouho kuželov. svoncov., s na- 

 sazenou na temeni špičkou, pak rozlož., 'S. hrbolkem, průsvitně bla- 

 nitý, hlede žlutavý, ale v mládí často masové načervenalý, jen do 

 poloviny s prosv. 1., za sucha jen u okr. slabounce rýhov., 'za vlhka 

 matný. St. bílá, teninká (i mm), sklovitá, suchá, hladká, lysá, na 

 basi vláknitě brvitá, nahoře 'slabě poprášená. L. husté, čisté bílé, 

 úzké, s dvojím systémem kratších střídavé. Výtr. ellipt., na basi 

 stáž., 7—8 !i. Cyst. sporé, velké, ze ztluštělého dolejška rovně 

 dlouze jehlicovité. 



V niechu a jehličí pospolitě v lesích i mimo les u Mnichovic dosti často, 



7—9. 



e) Bélavé s temenem šedým nebo Jmédavým. 



M. zephira Fr. 1821. (M. spinipes Sw. 1809). H. zephirová. 

 Větší dr., ale nejvýš útlý, .y tenince blanitýni, priisvitným, trvale^ 

 tupé kuzelov., skoro až k temeni mělce rýhov., na temeni červeně 

 hnědavým, ostatně bílým 2—3 cm š. kl. St. dl., křehká, útlá, dutá, 

 hladká, celá přejemné poprášená, dole hnědavě načervenalá, nahoře 

 bledavá, někdy celá pleťově bledá, 2—3 mm ti. L. bílé, šir., pro- 



311 



