M. laevigata Lasch 1828. //. hladká. Zjev a velik. M. sud^ra, kl. 

 I — 2V2 cm, blanitě průsv., bílý, ale na massivním hrbolku žemlový, 

 hladký, lysý, hygrof., sotva zřetelně rýhov., zvoncov., pak rozlož. 

 Tř. dl., 2 — 3 mm 'ti., skelně průsv., křcJiký, lámavý, podél se trlui- 

 jící, dutý, hladký, lysý. L. prořídlé, velmi tlustě mas., široce břich., 

 u tř. zaobleně vykroj., bílé, na plose i dně Jirubě příčně žeber naté. 

 Nevoní. Výtr. široce ellipt.. 8 — 9 ,«. Cyst. nízce kulov., sotva ostnité. 



Na opadalém a naneseném listí a smetí v křoví na teplých vápenných 

 stráních u sv. Prokopa. 10, 1918. — Zde věrný popis dle naší houby. Nemohu 

 rozhodnouti, je-li shodnou s Laschovou, poněvadž tato jest neúplně popsána. 

 Dle Rickena trsnatě na jehličn. pařezech. 



M. calopus Fr. 1867. H. leponohá. Kl. 2 — 3 cm, dlouho tupě 

 zvoncov., pak rozlož., šedý, hygrof., za sucha světle šedavý, hladký, 

 lysý, až k temenr mělce rýhov. Tř. 2 — 3krát delší pr. kl., 2 — 3 mm 

 ti., tuhý, rovný, hladký, suchý, zářivě zlatožlutý dole do hnědavá, 

 celý hile poprášený. L. prořídlé, dos'ti tlusté, mléčně bílé, úzké, volné. 

 Výtr. vejčitokulov., 8 — 10 ,«. Cyst. (dle Rickena) kyjovité, ostnité. 

 Nevoní. 



Na trouchnivých pařezech vzácně. Jest zbarvením překrásný druh. Na 

 smrkovém pařezu u Kunic, 9, 1916. Šumava (Kav.), Brdy. 



M. dissiliens Fr. 1836. H. trhavá. Velik. a zjev skoro IM. alca- 

 lina. Kl. 2 — 3 cm, tupě zvoncov., pak sklen, rozlož, s velkým, tupým, 

 hnědým 'hrbo'lem, skoro blan., průsvitný, lysý, ale matný, popelavě 

 hnědý, k okr. bledší, mělce a hrubě až k temeni rýhozK Tř. sotva 

 delší pr. kl., poměrně silný (3 — 4 mm), dutý, někdy smáčkly, vod- 

 natě křehký, šedohnědavý, naboře bledý, hladký, dole vlásenitý, pře- 

 lomen v pentlice se třepící. L. velmi prořídlé, bílé, nešiir., široce při- 

 rostlé. Výtr. tupě ellipt., 5' — 6 ,m Cyst. vako'VÍtě kyjov. ostnité. 



V lesích mezi mechem a listím vždy v houfech jako nasetá ^' létě a na 

 podzim, nehojně. Nepáchne, ale rozemnuta připomíná aroma čpavkové. Někdy 

 podobá se také M. rosea. U Mnichov, v lesích sem tam, Jevany, Brdy. 



M. Rigelliae sp. n. H. Rigellové. Hustě trsiuitá, velik. a tvaru asi 

 ^l. g-aleric. Kl. i — 2 cm, dlouho tupě sklen, zvoncov., pak rozlož, 

 tupě hrbol., na okraji zaúblený, šedě hnědavý, za siicha špisiavě 

 kozový, uprostřed temně hnědý, mělce do polov, rýhov. Tř. dl., 

 2 — 3 mm ti., dosti tuhý, obyčejně smáčkly, pevný, pak dutý, kašta- 

 nově hnědý, nahoře bíle pomoučený, dole dlouze rezavě vlásenitý a 

 velice kořenovitě prodlouž. L. dosti husté, čistě bílé, tlusté, velice 

 šir., u tř. zaoblené, pomačkáním hnědnoucí. Celá houba páchne pro- 

 nikavě therem! Výtr. krátce široce ellipt., k basi šikmO' stáž., 10 /«- 



318 



