kroj., čistě bílé, ale brzo růžové. Voní silné moukou jako mechovka. 

 Výtr. skoro kulov., slabě hranaté, 6 — 7 ji. 



Vždy mimo les, na slunných, křovitych a travnatých pahorcích pozdě 

 v letě a na podzim, dcsti řídce. U Mnichovic sem tam. Jest menší než násl., 

 s kl. více kuželov. Bledou (nikoliv šedou) barvou se od tohoto hned liší. 



E. rhodopolium Fr. 1821. Z. vmáčklá. Velikost a podoba úplně 

 E. clypeat. Kl. 4 — 8 cm, dosti mas., neprav, sklen., pak rozlož., ko- 

 nečně vyhlubený, na okr. tupý, trhaný, často excentrický, šedé oli- 

 vový, mastně lesklý, za sucha šedavý. Tř. asi zdélí pr. kl., válcov., 

 vlákn., I — 2 cm ti., bílý, nahoře pomoučený. L. husté, šir., hlulx)- 

 kým úhlem vykroj., slabounce sbíhavé, bílé, pak růžové. Výtr. í>o- 

 diametr., ostře hranaté. 8 — 10 [i. Bez zápachu, ale rozemnuta 

 páchne moučně. 



Význačná houba v teplých hájích, v hustých habřinách, pod lískami v letě 

 (7 — 9) všude dosti hojná. Někdy v trsech, ale také jednotlivě. \' příbuzenstvu 

 tomto zdá se, že vládne zmatek u autorů. Není na př. jasno, co iníní Schroter 

 svým E. hydrogrammum Bull., k němuž klade co synonyma E. repandum Bolt. 

 a E. llexuosum Schuh. 



E. clypeatum L. 1755. (A. fertílis A. S., A. phonospermus Bull.) 

 Z. jarní. Namnoze v trsech po 2 — ^ kl. 4 — 10 cm, zvoncov. kuže- 

 lov., pak rozlož, s tupým hrbolem, často laločnatý, dosti mas., s okr. 

 velmi ostrým, hygrof., šcdavč hclavý až i bílý, hladký, lesklý, tmavě 

 hustě BÍhaný. Tř. zdélí pr. kl., i — 2 cm ti., válcov., dole neztluštělý, 

 často prohnutý, čistě hily, hedváb, vlákn., pevný, solidní. L. husté, 

 šir. břich., skoro trochu zubaté, u tř. hluboce vykroj., bílé, pak na- 

 růšovělé. Prach výtr. oihlově červený. Výtr. isodiam., tupě 

 5 — 6hranné, 8 — 10 \í. Ro-zemnuta z'jní silně moukou. 



Objevuje se zpravidla v květnu a červnu v houfech pod trnkami a švest- 

 kami v zahradách, u silnic, na stráních, vždy mimo les. Jest dobrá, jedlá houba 

 a lid ji sbírá pod jménem >poJtrnky«. Ovšem někde ji zaměňují za májovku. 

 Také hojně na Pražském trhu. 



E. majale Fr. 1821. Z. májová.' Ve všem před. podobná a také 

 v květnu se objevující, liší se ale o něco menší postavou, kl. více 

 kuželov., vždy celým, temně mourově nebo skořicově hnědým, hlad- 

 kým, nežíhaným, pak rozlož, a zřetelněji hrbolaťým, třeném tužším, 

 hruběji vláknitým a často pokrouceným, 1. jinak bílými (jakoby do 

 máslovaV Výtr. stejné. Voní podobně a jest také jedlá. 



Nikdy pod švestkami, nýbrž pod hlohy, jabloněmi a jinými listn. stromy. 

 V okolí Pražském dosti hojná (Strahov, Petřín, Stromovka, Hvězda, Kladno). 

 Pries praví, že roste v jehličn. lesích, což bude asi omyl. Britzelmayer popisuje 

 ještě jednu příbuznou a podobnoti E. apnle z Bavor, která ale má tř. hnědý a 



615 



