nepravid. hrbo-aty. Ústí rour. v mládí velmi bledé, potom světle 

 rezavé. V stavu největšího vývoje na rour. vždy hojnost kai>ek čiré 

 vody. Výtv. jsem posud nikdy nenašel, patrné se vzácně kdy tvoří. 

 Xa kmenech starých buků, hlavně v horách (.Šuinava. Krkonoše, Blansky 

 les, Rudohoří, Doupovské hory, Středohoří a t. d.) velmi rozšířen. Xčkdy ve 

 velikém množství a pak bučinám velmi škodlivý. V Šumavě macerací ve vodě 

 připravují z něho zápalnou hubku, z níž i části oděvů zhotovují (čepice, vesty, 

 kabáty), jež jsou velmi teplé a lehké. — Na břízách v ohradě na Smíchové 

 r. 1917 nalezl p. ř. Reisner zvláštní odrůdu (var. lineatus m.) Daleko menší, 

 na hřbetě přehustě koncentrickými kruhy čárkovaný, nikoliv brázditý, na omak 

 jemně sametový. 



P. igniarius L. 1755. Ch. zápalný. Plodn. dvcvnatá, vytrvalá, pev- 

 ná, tvrdá, uvnitř rezavě hnědá, 6 — 20 cm v pr.. až 10 cm ti, 3)olo- 

 krtihov., na okr. zaoblená, někdy skoro celá kulovitá, zevně tvrdou 

 korou barvy šedavé až černavé pokrytá, o^byčejně v mládí liíle ojí- 

 něná, ročními přírostky pravid. kruhovitá, matná. Rour. \TStevnaté. 

 až I cm dl.. ústí velmi jemná, okrouhlá, skořicové hnědá, v mládí 

 šedě ojíněná. Výtr. vejčitoellipt., 5 — tu, bezbarvé. Hyfy pod mikro- 

 skop, tuhé. hnědé. 



Význačná dřevní houba na švestkách, třešních, jabloních (na hruškách, 

 ořechách nikdy se neobjevuje), hlavně ale na vrbách, také na dubech. — Na 

 starých višních a 'zpravidla na spodu starých ringlí roste zvláštní forma (var. 

 cffusoreflexus m.), ^ plcdn. kolmo v řadě sestavenými, okrouhle koláčovitými, 

 U — 10 cm S. a I — 2 cm ti., vrstevnatými, barvy trvale světle šedé, jež nikdy 

 nevzrů^-tají v odstálý kl. Jest to snad jen biol. plemeno. 



P. Hartigi Allesch. (P. fulvus Hart., P. igniar. var. Pini Bres.). 

 Ch. Hartigfw. Velikost, tvar i barva jako u před., ale plodn. tvoří 

 10 — 20 cm v pr. š., hlízovitou kouli, rourkovou vrstvu co rf>k na- 

 sazující, velmi tvrdou, žemlově hnědou, pak černošedou, hladkou, 

 lysou. Duž. čokoládově hnědá. Ústí drobná, okrouhlá. (Jstává ale 

 namnoze sterilní, bez rourek. 



Na suchých borových (!) kmenech u Hlubočep, v zimě 1016 (Reisner). 

 Jest podivuhodná houba, snad jen biolog, plemeno před., již také ve Francii, 

 Itálii a Německu vždy na koni f érách pozorované. Rour. se loupou vrstevnatě 

 (0-5—1 cm). 



P. assimilis sp. n. Ch. podobný. Zjev, tvar i konsistence drobného 

 P. igniarius, kl. 5 — 8 cm, fpolookrouhlý, bokem přirostlý, velmi ti., 

 na okr. tupě a tlustě zaoblený, perennující, nezřetelně kruhatý, hrubě 

 hrbol., nejprve jasně žlutě rezavý a hustě sametově plstnatý, pak 

 tmavošedý, lysý, s méně zřetelně v>^-inutou korou, s duž. jasně žlu- 

 tohnědou, elast. korkovitou. Rour. asi 6 — 8 mm dl., jen v jedné 



67? 



