_> cm), lehce se odlii.pujicí, ústi okniuhlá, tlrubná. tcninč nachová, 

 n»ur. u tř. /.aobleně volné. Tř. solidní, velmi pevný, mírně napuchlý, 

 kratší i>r. kl.. 4 — O cm ti., čcrvenohnědý, hustě červeně zrnečkatý, 

 bez sítě. Duž. na řezu a pod rour. krásné čliitá, rychle zelenomodrá, 

 za nedlouho ale znovu blednoucí, v tř. zvláště zlatožlutá, šťavnatá a 

 jakoby slizká. Yýtr. dlouze vřetenovité, žluté, 17 — 20,". Chuti mírně. 

 \'c vllik\'ch lesích všeho druhu, lilavně ve vlhké trávě a mechu po celých 

 Cechách všude za dešťů hojný. Jde zvláště vysoko do hor pohraničných, tak jest 

 rozšířen všeobecně v Šumavě a Krkonoších. Jcřt jedlý a od lidu se namnoze 

 od předešlého nerozeznává. Podle nedostatku sítky na tř. se od něho ale vždycky 

 lehce liší, ač jest mu docela podoben. — Zdali Persoon myslel naši zde popsanou 

 houbu, nevím, poznámka u něho »caro sanguineorubra« by tomu nasvědčovala. 

 Ale zdá se mně, že B. lupinus Fr., B. rubeolarius Pers. a B. erythropus Pers. 

 mykologové v různém smyslu pojímají. B. lupinus jest na př. u Bataillea co 

 .synonym B. erytliropus. Jiní (líicken) jej kladou k B. Satanáš. 



B. Satanáš J.enz 1831. Kronibliolz tab. 38. //. satan. Statný, měkce 



mas., kl. až 20 cm v pr., pravid. ploše siklen., úplně hladký, za deště 



slizký, 7' mládí špinavě bílý (nikdy s hnědým odstínem!), v stáří 



někdv světle kožovv, s duž. velmi tlustou, daleko tlnstší ncč rour., 



špinavě bělavoii, nad rour. nejprv žlutavou, pak zvulna šmolkově 



modrající, konečně znovu odbarvující. Duž. v tř. bělavá, na basi* a 



nahoře žlutavá, ale zde slabě zelenající a modrající. Rour. u tř. málo 



zkráceně, sotva odsedlě, žlutavé, ústí drobounká, oranžově cihlová, 



pomačkáním trochu zelenající až modrající. Tř. neobyčejně pevný. 



tvrdý, krátký, 5 — 6 cm ti., silně napuchlý, v celé hořejší polovině 



bledě pleťový a nažloutlý, v dolejší karmínově nadechlý, ale v stáří 



skoro celý nažloutlý, v hořejší polovině hiistoii jemnou sítí zdobený. 



A'ýtr. cllipt. až podlouhle ellipt., na temeni zaol)lené. k basi šikmo 



stáž., bledě žlutavé, 8 — 10 /(. Chuť nasládlá. Vůně za čerstva silná, 



pryskyřičně houbová. 



Význačný pro habrové a dubové háje v nejteplejších polohách Cech, hlavně 

 na vápně a opuce, v červenci a srpnu. A'šeobecně v okolí Karlštejna, Berouna, 

 sv. Ivana, Radotína, sv. Prokopa, Dušníky, Slané, Peruc, Chlumec n. C, Louny, 

 Kr. Hradec, Ml. Boleslav, Štěnovice u Plzně (Tyttl), Žehušice (Mx"), na Aíoravě 

 (Macků), u Mohelna (Dvořák). Jsem přesvědčen, že v jehličnaitém pásmu na kře- 

 menitém podkladu a žulách nikde neroste a že to, co se odtud v různých myko- 

 logiích uvádí, jsou formy s pobledlým kl. B. luridus nebo B. erythropus, tak 

 jmenovitě údaje z Německa. Vyobrazení v cit. díle Krombholzově není úplně 

 správné, nebot iř. ncnt nikdy temně rudě nachový. Pravý Karlštejnský B. Sa- 

 tanáš má vždy bílý, lysý kl. a sotva bledě karmínově naběhlý třen. Zde uvedená 

 diagnosa jest právě dle Karlštejnských hub sestavena. Soudě dle drobnosti a 

 tvaru výtrusů a pevnosti třeně, myslím, že B. .Satanáš (náš) nepatří ani do okruhu 

 B. luridus, nýbrž poblíž B. olivaceus. Ze sporů, vedených mezi německými 



708 



