U Řevnic na kůře jilmů (K, 1915), na dubech u Karlštejna a Scnohrab 

 (1915). "51 linkách u Mnichovic (1916). Jest výborně charakterisovaný druh 

 a již výtrusy zbarvenými a kulatými ode všech odlišný. Výtr. sporé, ale přece 

 jen vždy \yvinuté. 



C) Plodnicc korkovitě lupenitá. na substrátu rozlitá, jen na okraji trochu 



odstálá {nikoliv volné kloboučky). 



S. rufum Fr. Epicr. 187. Hym. Eur. 644. P. lipový. Plodn. lupe- 

 nitá, ďloii plochou přilehlá, ale lehce slupitelná, v stáří na okr. od- 

 cJilíplá a skoro nahoru svinutá, za živa voskově tuhá, za sucha chru- 

 pa včitá, nevrstevnatá, sotva i mm ti., neveliká (i — 3 cm v pr.), za 

 to ale houfně poispolitá, na spodu lysá, za sucha na spodním okr. 

 skoro černá. Hymen, velice vypoukle hrbolkaté, osmahle mourově 

 okrové. \^'tr. kulaté, k basi trochu stáž., 3 — 4/*, bezbarvé, dosti 



hojné. 



Na kůře kmenů a větví lipových ve Stromovce v únoru 1917 sbiral p. ř. 

 O. Reisner, u Rokycan (Cejp). Výborně odpovídá popisu autorově. Jest příbuz. 

 S. rugosum, ale již zbarvením, drobnf>stí a výtr. velmi rozdílná. 



S. Fechtneri sp. n. F. Fechtneríiv. Plodn. široko rozlitá (až 20 cm), 

 asi I mm ti., jednovrstevná, neslupitelná, na těsně přirostlém okr. 

 široce hile byssovitá, na hymen, slout ková, za sucha trochu rozpu- 

 kaná, tvrdé korovitá, s duž. čistě bílou. Yýtr. bezbarvé, nepravid. 



kulaté, hladké, hojné, 5 — 7 f^. 



Na kůře vrbové u Černošic v říjnu 1921 sbíral p. Fr. Fechtner. Jest 

 pěkný a nápadný druh z příbuz. S. rugosum, od něhož se liší mimo jiné tvarem 

 výtr. a okrajem. 



S. tuberculosum sp. n. P. hradavéitý. Plodn. 3 — 5 cm, rozlitá, jak(» 

 kožovitý, tuhý lupen, na okr. odstálý a ostře omezený se slupující, 

 asi T mm ti., na hymen, tmavé okrové hnédý, ale hile ojínéný, hustě 

 bradavkatý (brad. 2 — 3 mm). Prach výtr. kávové hnědý. \'ýtr. tupé 

 ellipt., syté hnědé, velmi hojné, 5 — 7,", Duž. hnědá. 



Xa listn. pařezech u N. Bydžova v říjnu 1921 sbíral p. L. Viniklář. 



S. rugosum Fr. Epicr. p. 552. (S. Corydi Pers., Thel. sanguinolenta 

 Sommerf.). P. korkovitý. Plodn. na kůre široko rozlitá (až 20 cm), 

 zaobleně nepravidelně laločnatá, tvrdé korkovitá, asi i mm ti, na 

 okr. tuípě, tlustě a ostře omezená, ale nikoliv odstálá a nikdy klo- 

 boučky netvořící. Hymenium šedě osmahlé, ojíněné, v stáří útle 

 políčkovitě rozpukané, za živa příjemně anýzové vonné, pomačkáním 

 červenající. Výtr. bezbarvé, válcov. ellipt., 6 — <^u. 



Na korách listn. kmenů (olše, habru, dubu, lísky, vrby, lípy") všude velmi 

 obecný a snad nejznámější a největší druh. Nedělá odstálé kl. a proto by jej 

 mnohý kladl spíše ke Corticiím, ale má korkov. duž. pod hymeniem. Tvoří výtr.,. 

 ale ne hojně. O vůni se autoři nezmiňují, ač jest tak nápadná. 



762 



