v pisčitých, buchycli borech a ve vřesovinách \ létě a na podzim všude 

 hojně. 



T. radiata Holmsk. (Merulius) 1799. P. paprskovitý. Plodn. tvoří 

 krátce stopkaté pohárky, nálevkovitě ro^zevřené, při ústí i — 2 cm š., 

 na dně úzce rourkovité, kolem na okr. cele, hnědé, temněji radiahiě 

 pruhované, vespod podél vráskované, tmavošedé, tivnitř drobně šu- 

 pinkaté. Stopka pleťově plstnatá, \'\'tr. hrtiškovitě kulov., okrové, 

 krátce ostnité, 7 — 9 fi. 



V písčitých, světlých borech obyčejně pospolitá, od května po celé létu 

 všude hojná. Zvláště význačná pro Polabské bory, kdež se místy objevuje 

 v spoustách jako nasetá. Jest to úhledná a lehce poznatelná houbička kožovitá. 



T. carbonaria sp. n. P. spáleništní. Gracilní, maličká. Plodn. jed- 

 notlivé, pravid. nálevkovité, v teninkou (>4 mm\ tuhou, šedě plsltna- 

 tou, rovnou, jako pohárek dlouhou stopečku zvolna zúž., 5 — 10 mm 

 dl. a rovněž tatl<: šir., průsvitně pevně blanitá, pleťově sedává, lysá. 

 matná, na okr. ostře zoubkatá a podél hluboce řásnatě rýhovaná. 

 Výtr. červeno'hnědé. podlouhle ellipt., hrubě bradavčité, 6 ,«• 



Na spáleništích podle dráhy ve společnosti Barlaea Polytrichi ve Vídrholci 

 u Jiren v srpnu 1919 velice hojně. V literatuře není nikde nic podobnélro 

 uvedeno, patrně jen prO' spáleniště význačná. Lehce se přehlédne. 



T. pterula sp. n. P. peříčko. Plodn. asi i cm vys., na teninké 

 (K mm), oblé stopečce vzpřímená, lysá, pleťově bledá nebo světle 

 okrová, polokruhovitá, klínovitě v stejně dl. stopeoku zúž., tenince. 

 útle, blanitě průsvitná, ale přece ztuha elast., s několika soustředě- 

 nými zónami. Sem tam bývá ve 2 — 3 díly ro^ztržená nebo' vyrůstá 

 z čepele nový stopeěkatý lupínek. Stopka přisedá přímo na m.echu. 

 Výtr. sporé, hnědé, 4 — óhranné, krátce bradavčitě ostnité, 5 — O n. 



Jednotlivě na polštářích mechů na lesním, mechatém ostřicovém mokřadle 

 u Mnicliovic v září 1921. Jest to velmi útlá houbiči-ca, v mechu se ztrácející. 

 Vypadá jako jnalé, průsvitné peříčko. Nic podobného nenalézám v literatuře. 



Hypochnus Fr. Vatička. 



Hyfy netvoří pevnou, korovitou nebo voskovitou nebo masitou 

 plodnici, nýbrž měkký vatovitý povlak, bez určitého omezení, z tu- 

 hých, suchých vláken složený, barvy bílé, žluté, fialové, hnědé. 

 Někdy má vzezření plísňovité. Povlóká někdy celé okolí, živé i ne- 

 živé části rostlinné. Basidie netvoří souvislé hymenium, nýbrž tvoři 

 se volně kdekoliv na hyfách, nesou 4 stopkaté, namnoze vejčité a ku- 

 laté hladiké nebO' ostnité, bezbarvé nebo barevné výtrusy. Jest mnoho 

 druhů, posud málo studovaných, rostoucích ve vlhkých koutech les- 



773 



