Jeciiiotlivč VL' vlhkem mechu a bylinném smetí v naší zahradě v Mnicho- 

 vicirh, o, io_o. Není žádné známé příbuzné. 



Cl. canaliculata Fr. 1821. (CI. ingrica Weinm.). K. člábkovitá. 

 riotln. jako jeJnodujhc, 3—8 cm vys. a 2 — 4 mni ti. tyčinky, nahoře 

 mírně zúž., ale nešpicaté, bílé, nejvýš křehké, šťavnatě masV, nejprv 

 solidní, v stáří trochu duté a pak po obou stranách hlubokou brázdou 

 (.ipatřené a nezřídka ve dvé ro-ztrhlé nebo i pokroucené. Výtr. ellipt., 

 k basi krátce šikmo stáž., 4 — 5 f- 



v trávě na pahorcích kolem Mniciiovic v létě říílce. Tvořivá někdy trsy 

 o 4 — 8 kusech. Také u Opočna (Punčová). 



Sparassis l"r. Kotrč. 



Plodnice z tlusté, solidní base mnohonásobně rozvětvená, velmi 

 veliká, měkce masitá, s posledními větévkami lupenitými, po obou 

 stranách h>meniem povlečenými. Basidie kyjovité se 4 sterigmaty 

 a výtruííy. Prach výtrusný bílý, výtrusy bezbarvé. 



\" Evropě pouze 2 druhy, rovněž dva druhy příbuzné v sev. Americe. 



S. crispa Wulf. 1796. (S. ramosa Schaeff. 1763). K. obecný. 

 Plodn. až 35 cm v pr., kulovitá, ze solidní tlusté base mnohonásobně 

 rozvětvená, bělavá, posléz trochu okrová, větvičky lupenitě smačklé, 

 svinuté, na konci ohnuté a zubaté. Výtr. bezbarvé, skoro kulaté, 



4—7/'- 



V jehličn. lesích, hlavně v starých borech na basi kmenů borových v létě 



po teplých deštích po celých Cechách rozšířená, ač v některých krajinách řídce. 

 Hojná jest v borech Polabských, v okolí Kokořína a Prachovských skal. Sbírá 

 se všeobecně jako výborná jedlá houba a také na Pražském trhu se často 

 objevuje. Sluje »kotič« nebo »oři.š«. Je-li trvale deštivé počasí, může se z obrov- 

 ské houby v lese každý den kus ukrojiti a ukrojená část znovu do rána naroste. 

 Nedospělá houba doma na míse s vodou roste ještě několik dnů nabývajíc ve- 

 likých rozměrů. 



S. laminosa Fr. 1821. K. širokolupenný. Podobný před., ale slá- 

 mově žlutý, s větvemi silnějšrmi, tvrdými, dlouze vzpřímenými, ne- 

 spletenými, s lupeny vzpřímenými, většími, celokrajnými. 



Poprvé z Cech uvádí Krcmbholz, ale pod jménem S. brevipes a mate ji 

 s S. crispa. Pěkné kusy sbíral u Král. Dvora p. prof. Cíp, rovněž u Kychmburka 

 u Skuče p. Zvára. Roste vždy v dubinách na basi kmenů dubových. Jest jedlá 

 jako před., ale jest špatnější. 



Dacryomyceteae. Slzečníkovité. 



\ elké houby, rostoucí saprofyticky na trouchnivém dříví, oran- 

 žově žluté, rosolovité nebo rohovíte elastičné, hlízkovité, kulovité 

 nebo parohatě větvité neb i tyčinkovité. Basidie jsou uloženy v ro- 

 solovité hmotě, válcovité, na konci ve 2 ramena rozdělené fale bez 



786 



