složena z černých komůrek se stěnami žlutavými nebo bčlavými, 

 v zralo'Sti co hmota mokvavá, černavá, žlutými ži'lkami protkaná. 

 A^ýtr. obvejčitoellipt., k basi zúž. a tu uťaté, s 3 — 4 tělísky, černo- 

 hnědé, hladké, '5 — 18,0. Páchne Velice lanýžovitě. 



y listovém humusu v listnatých lesích, v letě. Nad Chuchlí velmi hojně, 

 Trnová (R), Běchovice, Karlštejn. — Zdá se mně, že tato naše houba jest 

 -1/. varicgatus Vitt., který se z "Německa hojně popisuje a i jinde jest rozšířen, 

 jehož výlr. se ale označují jako ellipt. 6 — 10 /'. Bud jest tedy udání toto ne- 

 správné, nebo jest náš druh nový, ale blízce příbuzný. Ohledával jsem výtr. 

 pečlivě ze všech stanovisk. 



M. microsporus sp. n. C. (/robnovýtrusný. Ve všem podobný M. ru- 



bescens, ale plodn. větší, nezřídka až 8 cm v pr., duž. bez zápachu, 



nebo se slabým, masovým zápachem, výtr. malinké, ellipt., na obou 



pólech zaoblené, 4 — ^ fi, tlustostěnné, sytě hnědé. 



V zetlelém listí Tuchoměřickélio háje sbíral v červenci 1018 p. /. Lissal. 



Scleroderma Pers. Pestřec. 

 Plodnice nadz-emní, ve'lká, kulovitá, pýchavkám podobná, těžce 

 masitá, na basi s dlouhými, větvitými kořínky. Peridie suchá, bílá, 

 pevně kožovitá, jednoduchá, od gleby ostře odlišená, pak nepravi- 

 delně se trhající. Gleba dužnatá, s kulovitými výtrusnými komůrka- 

 mi, nejprv bílá, pak tmavá, žilkovitě protkaná, pak v kašovitou a 

 konečně prachovitou hmotu (bez capillitia) se měnící. Výtr. 2 — 6 

 nepravidelně na kyjovitých basidiích přisedlé, kulovité, černohnědé, 

 bradavčitě ostnité. U některých druhů jest výtrus obalen hyfami. 

 Houby velmi pýchavkám podobné, ale makroskopicky od nich 

 hned massivním, pevným, vnitřním, pak černajícím obsahem rozdíl- 

 né. Čítá asi 30 druhů, z nichž zde uvedené jsou všude velmi rozší- 

 řeny v lesích a křovinách, hlavně na půdě písčité. 



Sel. vulgare Horném. Fl. Dan. (L. cervinum Bolt., L. aurantia- 

 cum lUill., L. tesselatum Schum., S. citrinum ,Pers.). P. obecný. 

 Plodn. 3 — 5 cm v pr., pravid. knlov., na zaoblené basi s krátkými 

 kořínky. Per. tence kožov., zevně skoro hladká (nebo jen slabě po- 

 líčkovitá"), nejprv bílá, pak kožovitá, konečně nepravidelně se trha- 

 jící. Gleba nejprv bílá, pak narůžovělá, posléz černá se světlými 

 žilkami, v zralosti v černý prach přeměněná. Výtr. kulovité, černo- 

 hnědé, bradavčitě ostnité, 8 — 12 /'. Zralá páchne slabě. 



V písčité půdě v jehličn. lesích jednotlivě a s počátku na pólo v zemi po- 

 nořená, od srpna do podzima všude velmi obecná. Zvláště v množství v písčitých 

 borech Polabských. V Praze roste na Petříně na pískovcích. V mládí jest tato 

 houba (dokud černá gleba nezmčkne) jedlá a neškodná. \' pokrmech dodává 

 chuti jako lanýže. Proto ji lidé horlivě sbírají a také na trh pod jménem »ko- 



52 609 



