Jest to čeleJ neveliká, hlavně v teplých zemích zastoupená. Rody 

 sem patřící jsou: Tulostoma. Oueletia, Battarrea, Husseya. Mitre- 

 mvces. 7. nich jsou první tři také v Evropě a první v Cechách 



znáni). 



Tulostoma Pers. Palečka. 



Plodnice malá. kulatá, podzemní, bílá, zevně obalená dužnatou 

 peridií. která se pak přeměňuje v luizivou, volnou, basalní pochvu. 

 \'nitřní i>eridie jest kulovitá, papírovitá neb knžovitá, na temeni 

 otvorem se vyprašující, sedící na dlouhé, tenké, tuhé, podél vláknité, 

 nadzemní stopce. Capillitium trvalé, rozvětvené, zbarvené, větvité. 

 \ytrusy kulaté, ostnité, žluté neb hnědavé. 



Rostou na vyprahlé, suché, sluneční půdě, hlavně na podzim, 

 vždy mimo les, na pisčinách, skalách, stráních. Saccardo čítá 20 dru- 

 hů, z nichž 4 jsou evropské. Ostatní jsou exotické. Xověji popsal ně- 

 kolik nových druhů z Itálie Bresadola. 



T. nianimosum Mích. 1729. (L. pedunculatum L.. L. squamosum 

 Gmel., T. brumale Pers.). P. stopkatá. \'nitřní per. kul., až jako lí- 

 skový ořech veliká, papírovitá, bělavá nebo žlutavá, na temeni s tu- 

 hou, ostře a celistvě^ ufatou, hladkou rourkou. Stopka 4 — 6 cm dl. a 

 2 mm ti., tuhá, hnědavá, rourkovitá, podél rýhovaná, odstále šupin- 

 katá, pak hladká, na basi z hustých kořenových vlákének vyrůstající. 

 \'ýtr. kulaté, žlutavé, krátce ostenkaté, 4 — 5 ^i- Prach žlutavě rezavý. 



Xa sucliých pahorcích, mezích, tarasech, na písčité a vápeníte půdě, na 

 podzim, hlavně v teplých polohách dosti rozšířená. Jest význačnou stepní honbou 

 v okolí Pražském, všude tam, kde Stipa capillata, Andropogon a Helianthemum 

 oelandicum rostou. Karlštejn, Sri)sko, Slané, Peruc, Libochovičky, Říp, Rou- 

 dnice (X), Milešovka. — T. squamosum Gm. jest jen odrůda s per. temněji 

 hnědou, stopknn více šupinatou a uvnitř dření vyplněnou. 



T. fímbriatum Fr. 1829. P. brvitá. Před. ipodobná, ale větší a hrub- 

 ší, vnitřní per. není na temeni prodloužena v rourku, nýbrž puká 

 dřipcným, zuhatc hrzktýyn ústím. Stopka je na basi šupinatá a sil- 

 nější. \\vtr. 4 — 6«. 



U Mokropes na suché, písčité půdě v říjnu 1913 sbíral p. Fr. Fechtner. 



Battarrea phalloides Pers. tvoří v mládí podzemní, kulovitou plodnici, 

 ze\'ně kožovitou blanou obdanou, jež oddělena jest od vnitřní ploché peridie 

 rosolovou vrstvou. ^' dospělosti tvoři zevní per. volnou, basalní pochvu, z níž 

 \'3'růstá až 15 cm vys. a i cm ti., uvnitř masitá, zevně třisnitá stopka, nesoucí 

 na konci peridií vnitřní zvoncovitou, vespod lysou, hladkou, zevně rezavým 

 prachem \-ýtr. pokrytou. Stopka plodní jest nejprv krá.tká, ale náhle rychle se 

 prodlužuje a nad zem vyniká, ačkoliv větší část ostává v zemi. Houba tato jest 

 svou organisací podivná a poněkud rod Phallus připomínající (kamž také byla 

 již kladena), V I v ropě roste ještě jeden druh na \'oIze v Rusku a druhý v Itálii. 



S3S 



