značený. Stěny lakun rovné a hladké. Tř. dosti tenký, hladký, rovný, kratčí kl. 

 Výtr, ellipt., tupé 15 — 18 /«. — \' stinných křovinách v Cechách (Krombh.) a 

 v Porýnsku (Rehm). Jc-li dosti od před. rozdílná, nemohu souditi. 



M. crassipes \'enlen. (sub Phallo). .S". tlustonohý. Mnohem statnější 

 než M. escul. Kl. vejčitokušelov., krátce přišpičatélý, 4 — 8 cm vys. 

 a šir., barvy žemlové, hluboce a nepravidelně lakunosní, s přehrád- 

 kami na stěnách husté bradavčitě lirbolkatými. Tr. včdy delší než kl. 

 (Často dvakrát deíší). .:: nadmuté hase nahoru kušelovitě zúž., často 

 málo tenčí než kl., po cele délce v řadách hluboce jamkovitý až 

 skoro brázditý, bělavý. a pýřiťý. \\vtr. tupě ellipt., daleko větší, 



22 2y jil. 



V dubnu na vlhkých místech mezi listím a sm.etim, posud jen z okolí 

 Prahy, odkudž druh ten také Krombholz udává. Já jej sbíral ve Hvězdě 

 r. 1918 a p. red. Kašpar dostává jej každý rok ze Šárek od hochů. U Kyjova 

 na Moravě (Neuwirth). Udává se také z Ukrajiny. — Jest to jistě dobrý druh, 

 od M. esculenta již svou velikostí rozdílný. Dospělá houba příjemně voní. 

 Každé jaro objevuje se také na Pražském trhu. Krombholzův obraz naší houbě 

 dobře odpovídá. U autorů neklade se důraz na zbrázdění a lakunosní třen. Jest 

 to nejvýš chutná houba. 



M. Neuwirthi sp. n. S. Xeuz^^^irthňv. Kl. 3 — 5 cm dl., vejčité tupé 

 kušelovitý, s lakimami hlubokými, laločnatymi, isodiametrickými, 

 mnohem menšími a hustšími než u ^I. escul., se stěnami nebradavči- 

 tými, tuhými, oble tupými, barvy šedé okrové. Tr. kratší kl.. oblý. 

 as'i I cm ti., jemně pýřitý. bílý. na basi řasnatě jamkovitý. Výtr. 



tupě krátce ellipt.. s 2 těl. v palech. 20 — 24 ,«. 



U Kyjova na Moravě a u Koryčan ve velikém množství shiral p. prof. 

 Fr, Neuwirth. Také na pražském trhu. Jest drobnější než M. esculenta, která 

 má iakuny větší a i^lubší. kl. světle žemlový až hnědý, více kulovitý M. con má kl. 

 podlouhle kužel., špičatý, barvy temnější až tmav..šelé.s Inkunami podél protáhlými 



M. conica Pers. 18 18. 5". kušelovitý. Kl. 2 — 5 cm dl. a i — 3 cm 

 ti., podlouhle kušelovitý, přišpičatélý, do^e s tř. srostlý, s lakunami 

 kolmo řáděnými, slkoro čtyřhrannými, šedavé olivovéšedý až tmavý. 

 Tř. 2 — 4 cm dl. a i — 1^/2 cm ti., válcov.. křehký, bělavý, útle 



mrtnatý. \'ýtr. ellipt.. bez těl.. 18 — 21 u. \'řec. 250 X 16 i-i. 



y březnu a dubnu na vlhkých místech v zahradách, hájích mezi opadalým 

 listím a travou, zvláště ve společnosti violek vonných a kopřiv (pod trnkami) 

 z rovin až do hor v celých Cechách hojně. Lze ale rozeznávati dvě formy, jednu 

 nízkou drobnou, s úzce kuželov. kl. a druhou statnější s kl. siřeji a kratčeji 

 kuželov. a kratčeji špičatým. Přichází také velmi hojně na trh. Xavlékají ji 

 také na nitě a suší. M. tleliciosa Fr. jest synonym. 



M. elata Fr. 1822. S. vysoký. Nápadný, statný druh, s podlouhlým 



kl. Plodn. 20 — ^^ cm vys., dutá. křehká. Kl. dlouze válcov. kuželo- 



-vitý, dole s tř. srostlý. 8 — 16 cm dl. a 4 — 6 cm ti., s ostrými soubéž- 



898 



