Pyrenomycetes. Tvrdohouby. 



Vřecka !(;asci ) js(}u ve velikém množství seřaděna na dně kulovi- 

 tého nebo lahvicovitého peritJiccia, jež ústi na temeni malým otvo- 

 rem, kterým pak také vynikají výtrusy. Vřecka uložena jsou ve 

 vrstvě nitO'VÍtých parafys, jež vykládají také vnitřek hrdla perithecia. 

 Perithecia jsou různé konsistence, bud" jednotlivě z mycelia se tvo- 

 řící, bud do zvláštního korovitého, dřevnatého neb masitého- tělesa 

 (stroma) zapuštěné. Stroma může míti podobu bradavky, hlizky, 

 paličky, kyje, parohu atd. Častým zjevem jsou tu různé konidie a 

 chlamydospory, jež tvořívají se i na zvláštních plodnicích, předsta- 

 \ujících zvláštní stadium, střídající se s plodním stadiem (Xylaria, 

 Cordyceps, Nectria, Claviceps). Stadia ona bývají také omezena na 

 určitá období roční. 



Tvrdohouby jsou veliké skupení, z množství rodů, namnoze si 

 nepodobných složené. Jsou ale po většině drobné, až skoro přema- 

 linké, jen lupou poznatelné. Veliké, jichž zde skrovné příklady jsme 

 vybrali, jsou vzácné. Žijí- parasiticky i saprofyticky. Nejvíce se jich 

 vyškytá na dříví, korách, uschlých lodyhách, listech, jevíce se jako 

 malé bradavky a kuličky. 



Známější rody k vůli orientaci uvádíme: Nectria ixervčaé l_)ra- 

 dávky na uschlých větvích keřů a stromů), Hypomycesi (barevné 

 povlaky na velkých houbách kloboukatých), Polystig-ma (červené 

 skvrny na listech švestek), Rhytisma (černé skvrny na listech javo- 

 rových), Epichloe (bílé obaly na stéblech trav), Claviceps (námel), 

 Cordyceps, Hypocrea, Sordaria, Sphaeria, Pleospora, Sphaerella, 

 Teichospora. Valsa, Xylaria, Ustulina. 



Xylaria Hill. Dřevnatka. 



Plodnice tvrdě dřevnatá, přímá, velká, stopkatá, kyjovitá, jedno- 

 duchá nebo větvitá, nahoře bradavkovitými peritheciemi pokrytá. 

 Perithecie ponořené, kulovité neb vejčité, s bradavkovitým, krátkým 



901 



