vitá, i^ — Svýtrusná. Výtrusy kulaté, tmavě hnědé, hojně ostnité, 

 s ostny často v hřebí nky splývajícími. 



Sem náležejí pravé lanýže, jež se všeobecně v světovém obchodu 

 prodávají. V teplejších, hlavně jižnějších zemích rostou mimo náš 

 český druh ještě T. macrosporum Vitt., T. melanosporum Vitt., T. 

 brumale Vitt., T. mesentcricmn Vitt. Mimo tyto velké druhy udává 

 Hesse pouze z Německa ještě; 14 druhů, namnoze drobných, které 

 se sotva hodí k požívání. V Cechách budou jistě i z těchto některé na- 

 lezeny. Lanýže všechny rostou hluboko pod zemí v listnatých lesích, 

 a to hlavně na podzim. Ale také v kompostech a rostlinnýxh nánosech 

 mimo les mohou drobné druhy býti nalezeny. Půda vápenitá a jík)- 

 vitá jich vývin vždy více podporuje než křemitá a písčitá. Pravé la- 

 nýže slují v lidovém názvosloví také »homolika. tartofle, orešák«. 



T. aestivum Vittad. (T. albidum Fr., T. nigrům AlL, T. bohemi- 

 crmi Corda.). L. letní. Plodn. kulov. hlízovité, zvící vlašského oře- 

 chu až i jako pěsť veliké, černé nebo do hnědá, s pevnou peridií, 

 na níž sedí četné, velké, kuželovité bradavice, jež jsou na temeni 

 vmáčklé a podél rýhované. Vnitřní gleba nejprv bělavá, pak šedo- 

 žlutá neb okrová, posléz hnědavá, s bělavými žilkami. A^řec. kulov., 

 s I — 6 velkými kulov. elHpt. výtr.. barvy hnědé, s velkými políčk}-, 



z nichž vyvstávají lištny, 40 — 50 ,«. Voní silně aromaticky. 



Na podzim a v zimě v listnat. lesích (hlavně v dubinách a habřinách na 

 vápeníte hornině, hluboko pod zemí. Jest bezpochyby v Čechách a na Moravě 

 v teplém pásmu vápenném dosti rozšířen. Doklady obdržel jsem z Křivoklátu, 

 od Karlštejna. Radotína, z Pardubicka a Poděbradská. Z Čech znal již Cordp.. 

 Také z jNíoravy zaslal mně pěkné kusy p. prof. Macků, V lesích na úpatí Karpat 

 u Velké (Strážnice) (Neuwirth). — Jsem přesvědčen, že by se tento druh dal 

 dobře uměle v lesích českých pěstovati jako se děje ve' Francii, kde tvoří hlavně 

 s druhem T. brumale důležité a výnosné odvětví lesního hospodářství. Jmeno- 

 vitě okolí Karlštejna a Roblína poskytuje ke kultuře lanýžové skvělé podmínky. 

 P. prof. dr, ] . Macků činí pokusy s pěstováním lanýžů na Moravě. 



Pravé lanýže jsou velmi chutnou, aromatickou houbou, ažívanou hlavně 

 k masit>'m pokrmům. Již staří Římané lanýže pilně sbírali a v kuchyních užívali. 

 K hledání lanýžů hodí se nejlépe zvlášf vycvičení psi. Jejich škůdcem jest ale 

 lesní zvěř, která je vyhrabává a požírá (divocí vepři, jeleni, srnčí, vev-erky). 



Balsamia Vittad. Balsamovka. 

 Plodnice hlízovitá<, s pevnou, korovitou peridií na povrchu a 

 s měkkou glebou uvnitř, v níž tdoženy nepravidelné četné komůrky, 

 jichž stěny povléká hymenium. Vřecka vakovitá, s 8 podlouhle ellip- 

 tičnými, hladkými, bezbarvými výtrusy. 



B. vulgaris Vittad. 1835. B. obecná. Plodn. hlízovitá, zvící vlaš- 

 ského ořecha, často nepravid. laločnatá, na povrchu jemně bradav- 



90S 



