36 



ängsmark, ofta mycket ymnig. Flera närslägtade arter af ätbara 

 Musseroner likna denna mycket såväl till utseende som goda 

 egenskaper och kunna icke gerna förvexlas med någon giftig art. 

 Afven i några andra grupper af de med hvitt frö- 

 stoft försedda Agarici finnas åtskilliga ätliga arter. Bland 

 Trattskifiingarne, Clitocyhe, som skiljas frän de öfriga genom 

 saknad af ring, genom central fot, af lika beskaflfenhet som hatten 

 och genom oftast nedlöpande, ej närmast foten urnupna skifvor, är 

 köttiga Trattskiflingen (Ag. (Clitocyhe) nehularis Batsch) den för- 

 nämsta, utmärkt genom fast, köttig, regelbunden, convex-plattad, 

 3 — 5 tum bred hatt, af brungrå färg, i hörjan liksoin heströdd med 

 ett hvitt moln, fast, köttig, strimmig fot, kort nedlöpande, tätt 

 sittande skifvor. Lukten svag, smaken mild. Förekommer all- 

 mänt öfver hela Skandinavien i trädgårdar, lundar o. s. v., 

 mindre allmänt i barrskog. — Af Stockskifiingarne (Pleurotus), 

 som lättast skiljas från de öfriga grupperna derigenom, att 

 foten är fästad i eller närmare intill den ena kanten (äfvensom 

 genom nästan uteslutande förekomst på träd), är vigtig Runda 

 Stockskiflingen (Aga?'. (Pleia^otus) nlmarius Bull.j, som har foten 

 fästad på undra sidan af hatten, närmare ena kanten, finluden, 

 nedtill uppsvälld, hatten köttig, glatt, gulgrå, ofta med vatten- 

 aktiga, runda fläckar, skifvorna iyivid foten urnupna, ej ned- 

 löpande, hvita, breda, tätt sittande. Smak och lukt något syr- 

 liga. Ar ej sällsynt under hösten på gamla löfträdsstammar 

 och når stundom en ganska ansenlig storlek. Ej mindre vigtig 

 är Snäcklika Stockskiflingen (Agar. (Pleurotus) ostreatus Jacq.), 

 som igenkännes genom kort, i eller mycket nära kanten fästad, 

 uppåt afsmalnande hvit fot, hatten sned, glatt, frän mörkgrå 

 varierande (yngre) nästan svartaktig, (äldre) blekare, någon 

 gång gulaktig, skifvorna nedlöpande, temligen långt åtskilda, 

 glatta. Växer oftast i stora tufvor vid foten af gamla löfträd 

 ganska ymnigt om hösten och ej sällan äfven regniga vårar. 



Gråhvit Mjölskifling (Agaricus (Clitopilus) Prunulus. Scop.). 



Fig. 5. 



Mjölskiflingarna tillhöra den grupp bland Skiflingarna som 

 hafva rosenfärgadt eller hlekrödt fröstoft, som meddelar sin 

 färg åt de utvexta svamparnas frö skifvor, men skiljas lätt från 



