38 



►f" ►f' Allmän Gråskifling (Agaricus (Hebeloma) 

 cmstuliniformis. Fries). 



Fig. 35. 



Bland Shiflingar med roat- eller lerfärgadt fröstoft utmärker 

 sig denna grupp genom köttigt tågig, luden eller fjällig, ringlös 

 fot, genom en med tunn, efter regn klibbig, lätt frånskild hinna 

 betäckt, köttig hatt samt vid foten urnupna fröskifvor. Frö- 

 stoftet är hos de flesta arterna lerfärgadt. De vexa på jorden 

 flockvis, under sommar- och höstmånaderna. Några hafva an- 

 genäm eller ingen, andra äcklig eller stinkande lukt. Ingen art 

 af denna grupp är ätlig, några innehålla ett häftigt gift. 

 En annan grupp (Inocgbe), som är med denna närbeslägtad, 

 men skild derifrän genom hatt med silkeshårig, aldrig hinnaktig 

 öfverhud, är äfven framstående genom flera giftiga arter, och 

 ingen enda är ätlig. Afven dessa vexa alla på jorden, före- 

 komma ymnigt flockvis, men ej i tufvor, mot slutet af sommaren, 

 och hafva stark, vanligen äcklig lukt. Hattens färg är nästan 

 alltid mörkbrun, fröskifvorna smutshvita, nästan färglösa. 



Allmänna g7'åski flingen har först fylld, sedan ihålig, nedtill 

 något uppsvälld, upptill hvitfjällig, naken, hvit fot. Hatten är 

 köttig med fuktigt, vattenfärgadt kött, ofvan kullrig, under platt, 

 först klibbig, sedan glatt, till färgen blekhvit eller ljust tegelröd. 

 Fröskifvorna tättsittande, tunna, först lerhvita, sedan brunglän- 

 sande, äro i fuktig luft ojemnt tårstänkta, liksom med klara 

 vattendroppar, i torr väderlek fläckiga. Denna art förekommer 

 ganska allmän öfver hela Skandinavien från sommaren till sent 

 på hösten. Den har obehaglig rättikslukt samt är liögst giftig. 



Äkta Champignon (Agaricus (Psalliota) campester. L.). 



Ficf. 7. 



J5 



Bland Skiflingar med mörkbrunt fröstoft framstå Champig- 

 nonerna genom från hatten skild fot med nng. De unga svam- 

 parna omgifvas af hyllet, som sedermera hos de utvexta med 

 ena delen bildar ring omkring foten, men den andra ett slags 

 öfverhud på hatten, likasom hos Fjällskiflingarna. Endast hos 

 Akta Champignonen qvarsitter den någon gång, fastän högst 



