(51 

 Fjällig Taggs vamp (Hydnum imbricatum. L.). 



F\s. 22. 



'&• 



Hatten U — 8 tum bred och deröfver, är uti/eket köttit/, \)Si 

 midten ofta insänkt, till färgen ljusare eller mörkare gråbrun 

 och betäckt af ett tjockt, sammanhängande, mörkare färgadt 

 ludd, som sönderspricker i rutor eller grofva tjäll, hvilka betäcka 

 hattens yta. Dessa tjäll glesna och minskas mot hattens kant 

 samt gifva svampen ett särdeles vackert utseende. Taggarna 

 betäcka hela undra sidan af hatten samt äro gråaktiga, 1 — 4 

 linier långa och likna grofva nålspetsar. De nå ända ned på 

 foten samt kunna lätt bortskrapas. Fröstoftet är ljust gulbrunt. 

 Foten något ljusare än hatten, är nedtill hvitt filtluden. Köt- 

 tet är hvitt, stötande i grått, sällan i gult, hvarken torrt 

 eller saftigt, har föga lukt samt iiågot skarp smak och svart- 

 nar lätt. 



Fjälliga Taggsvampen träftas höstetiden allmän öfver hela 

 Skandinavien, mest i de medlersta delarnas bergiga barrskogar 

 samt vexer tillsammans i sma grupper, langa kroklinier eller i 

 kretsar af flera fots vidd och framkommer vanligen efter regn- 

 väder i September. Den ger en riklig, raen ej synnerligt smak- 

 lig spis. 



Blek Taggsvamp (Hydnum repandum. L.). 



Fig. 23. 



Hatten är 2—6 tum bred, slät och glatt, i kanten vågig, 

 köttig, vanligen oregelbunden, blekt hvit, gulaktig eller tegelfär- 

 gad, på undre sidan tätt besatt med olika långa, blekgula tag- 

 gar, som lätt sönderbrytas. Foten är \ — 2\ tum läng, \ — 1 

 tum tjock, hvit eller blekgul och sällan regelbunden. Fröstoftet 

 hvitt. Den friska svampens läkt och smak äro svaga, men 

 hehagliga, köttet inört och saftigt, blekhvitt eller gulaktigt. 



Bleka Taggsvampen förekommer allmän från tidigt på som- 

 maren till sena hösten i skogsmark öfver hela Skandinavien, 

 särdeles i bok- och barrskog samt ofta i sällskap med Kanta- 

 rellerna, med hvilka den genom sin lindrigt skarpa smak väl 

 passar att anrättas. Taggarna kunna vid tillagningen efter 



