26 Mötet den 3 november 1900. 



kasva lehtikuusta yhtä vähän kuin Pmus cem&ra'akaan, jonka 

 Giinther painetussa luettelossaan on sieltä ilmoittanut. Syvärin 

 eteläpuolella, jossa Regelin ja Polotsoffin ilmoittamat lehti- 

 kuiiset kasvavat, emme käyneet. Kansakoulunopettaja Georgief- 

 skij, jonka tapasimme Muuromissa. vakuutti kuitenkin Regerille 

 ja Polovtsoffille antamainsa tietojen todenperäisyyttä. — Ainoas- 

 taan istutettuna näimme lehtikuusta Äänisjärven itärannikoUakin 

 esira. Vytegrassa, Andomalla, Podporoschessä, Pudoschissa y. m. 



Matkustaessamme Krivtschistä Kolodoserolle saimme kyyti- 

 mieheltä kuulla, etta lehtikuusia löytyy lähellä Sjusikin pikku- 

 kylää. Noin 12 vuotta sitten oli siellä tehty kaski lepikkoon. 

 Siihen aikaan ei paikkakunnalla ollut löytynyt lehtikuusia. Kun 

 kaski jätettiin tåas metsittymään, ilmestyi siihen joukko lehti- 

 kuusen taimia. Kyytimiehen arvion mukaan oli niitä nykyään 

 noin satakunta, enimmät miehen miltaisia. Maaperä oli ollut 

 punertavaa savea. Itse emme olleet tilaisuudessa käymään pai- 

 kalla. — Noin IV2 penikulmaa tästä paikasta itäänpäin tapa- 

 simme maantien varrella keskikokoisen lehtikuusen. Kyla (Pir- 

 sakova) oli kuitenkin niin lähellä, etta oli mahdoton päättää, 

 oliko puu villi vai istutettu. Itse kylässä löytyi joukko vast'- 

 ikään istutettuja lehtikuusia ^). 



Viimeksi karrotusta paikasta puolen penikulman päässä 

 itäänpäin alkaa suuri lehtikuusisentrumi. Se ulottuu Kolodose- 

 rolta pohjoisessa kappaleen matkaa ohitse Salmijärven, idässä 

 lähelle Duminaa. Suuressa osassa täta aluetta on lehtikuusi 

 yleisimpiä puita. Se ei kuitenkaan muodosta mitään metsiä, 

 vaan esiintyy yksitellen — sirotettuna muiden puiden seassa 

 tai muodostaen n. 10 å 30 puuta käsittäviä ryhmiä peltoin vie- 

 rustoille. Sen mielipaikkoja näillä tienoin övat kuivahkot kaski- 



^) Tässä yhteydessä olkoon niainittu, etta lehtikuusi on niitä puita, 

 joita talonpojat mielellään istuttavat kirkko- ja hautausmaille, pihoille ja ku- 

 jille. Ei saattanut missään huomata, etta he olisivat sitä vihanneet, kaik- 

 kein vähiminin, etta he oUsivat käyneet jonkunlaista hävityssotaa sitä vas- 

 taan, kuten Kusnetsoff kertoo Vagalta. Vrt. H. II. Ky3He^0B•f>: IIsci-IJÄOBaHie 

 (j).iopH IIIeHiiypcKaro h XojiMoropcKaro yi3ji,0Bi, ApxaHrejicKoii ryöepnin. TpysH 

 C-neTep6yprcKaro oömecxBa ecTecTBOHCHHraTeJieii. T. XIX. Pietari 1888. 



