28 Mötet den 3 november 1900. 



kokoisen lehtikuusen lähellä Ljokschmoseron ja Orlovan välistä 

 tietä. Asukkaat kertoivat. etta se oli ilmestynyt sinne noin 25 

 ä 30 vuotta sitten. Aikaisemmin ei niillä tienoin oltu nähty 

 lehtikuusia. — Yksityisiä nuoria lehtikuusen taimia nähtiin 

 Ljokschmosero-järven koillispuolella, missa ei löydy vaniiempia 

 lehtikuusia. Yksityisiä nuoria lehtikuusia tapasimme niinikään 

 lähellä Aglimosero-järveä kaskimäillä. 



Kenoseron (Kendjärvi?) ympäristöissä emme nähneet lehti- 

 kuusia. Asukkaat tiesivät kuitenkin kertoa, etta niitä löytyisi 

 parissa paikassa (Potschesero; Kenoseron kirkonkylä). Kena- 

 joen varrella tapasimme yksityisen ison lehtikuusen tien vieressä, 

 peltoin ja niittyin keskellä, 15 kiloraetriä Kenosero-järveltä One- 

 galle päin. Korjakinan kylästä koilliseen kuului löytyvän joita- 

 kuita lehtikuusia. 



Saapuessamme Onega-joen laaksoon kohtasimme toisen 

 ison lehtikuusisentrumin lähellä Bereschne-Dubrofskin kylää. Se 

 ulottuu etelässä aina lähelle Arkhangelski pogostia. Kuten ai- 

 kaisemmin olemme kertoneet, övat nämät seudut hirmuisen la- 

 keita, matalahkoa lepikkoa kasvavia kaskimaita. Näissä suun- 

 nattomissa leppä-maakkioissa löytyy jokseenkin yleisesti — paitsi 

 mäntyjä — yksityisiä isoja lehtikuusia. Nuoria taimia löytyy 

 viljalti. Onegan kalkkirikkailla törmilla näkee tuon tuostakin 

 pieniä lehtikuusimetsikköjä. Pohjoista päin tulee lehtikuusi 

 yhä yleisemmäksi. Matkälla Fedova-Denislava-Navolok on lehti- 

 kuusi tavallisin puu, muodostaen pitkillä matkoilla melkein kes- 

 keymättömän reunuksen maantien kahden puolin. Maaperä on 

 niillä tienoin melkein kauttaaltaan kellertävää kalkkia. Lehti- 

 kuusi näytti viihtyvän siellä erinomaisesti, tullen m. m. kor- 

 keammaksi kuin tavallinen kuusi. Ohimennen olkoon mainit- 

 tuna, etta sekä täällä etta muuallakin, missa yksityiset ikäkulut 

 lehtikuuset kohosivat muuta metsää ylemmälle, eivät niiden 

 latvat milloinkaan olleet pystysuoria, vaan vinossa, usein ± hori- 

 sontalisiakin. Saavuttaako Larix sen kautta jonkunlaisen suo- 

 jan tuulta vastaan, vai saako se siten paremmin valontarpeensa 

 tyydytetyksi, jääköön tässä ratkaisematta. 



