62 Årsmötet den 18 maj 1897. 



samhet; och får man döma af en del symptom hade han äfven 

 åren 1875—76 lust att ingripa vid utvecklingen af frågor huru- 

 vida och på hvad sätt finska naturhistoriker borde eller icke 

 borde deltaga i forskningsfärder ända långt bort i Sibirien. Att 

 förhoppningarna emellertid beträffande det egna landet och jäm- 

 väl forskning öfver hufvud icke gingo i fullbordan hade väl sin grund 

 delvis i den bitterhet mot Universitetet, som alstrats hos ho- 

 nom genom att han vid besättandet af professionen blef förbi- 

 gången af sin medtällare. Till en annan del åter låg orsaken 

 däri, att Malmgren under den därpå följande perioden alltmer 

 vände sig åt praktiskt håll, åt samhällets ekonomiska och so- 

 ciala frågor, dels såsom kommunal- och landtdagsman, dels såsom 

 embetsman i administrativa verk, hvarvid en stor mängd göro- 

 mål tog hela hans energiska person i anspråk. 



Redan 1865 begynte Malmgren verka för fiskerierna i lan- 

 det såsom t. f. inspektör, och han fortfor därmed under hela 

 den 5-års period han var anstäld vid Universitetet såsom e. o. 

 professor. Men år 1874 blef han utnämnd till ordinarie in- 

 spektör. Genom en mängd år 1869 utgifna småskrifter och en 

 påbörjad fiskeritidskrift verkade han för fiskeriindustrin; och en 

 af honom utgifven, genom medverkan af V. Granlund i Stock- 

 holm verkstäld samling af »Handlingar och förordningar angå- 

 ende Finlands fiskerier» har lemnat den historiska grunden för 

 en del vigtiga åtgärder från styrelsens sida. Såsom fiskeri-in- 

 spektör gjorde Malmgren vidsträckta resor i landet och sam- 

 lade därunder tvifvelsutan mycken erfarenhet särskildt angående 

 fiskarternas förekomst i våra talrika vattendrag samt vilkoren 

 för deras trefnad. Hans största inlägg af praktisk art torde 

 varit ordnandet af fiskeriförhållandena i våra nordliga elfvar, 

 likasom ock stiftandet af lokala fiskeriföreningar, införandet af 

 en del bestämmelser om fredande och plantering af värdeful- 

 lare liskslag, fiskeriernas skyddande emot inflytelser af stock- 

 flötning och industriella inrättningar, samt slutligen införandet 

 af en del förbättrade fiskerimetoder. Däremot var Malmgren 

 motståndare till artificiell fiskodling, förmenande den inhemska 

 fiskstammens rationella skyddande under lektid och säkerstäl- 



