104 A. Westerlund, Abramidopsis Leuckartii. 



sinihohtava, kupeet kirkkaasti hopeahohtoiset; evät tummanhar- 

 maat. Iriskalvo kellanvaalea. 



Niinkuin jo yllä olevasta selityksestä voi päättää, ei täta 

 muotoa voi viedä mihinkään muuhun bastardi-lajiin, kuin Abra- 

 midopsis Leuckartii bin Heck. Se eroaa kumminkin Sieboldin 

 selityksistä muutamissa kohdin: on nähtävästi vähän matalampi 

 pituuteen verraten (Siebold, Mela: 1: 3y 2 , tämä 1: 4), selkäevän 

 eturuodot vähän pitemmät, anaalievä alkaa vähän takapuolella 

 selkäevän ty ven loppua (Siebold: alkaa selkäevän ty ven lopun 

 kohdalta), rintaevät ehkä hiukan etempänä vatsaevien tyvestä, 

 nieluluissa tavataan hampaiden luvut 6 — 6, yhdessä rivissä (Sie- 

 bold: usein 6—5), jotkut hampaat reunassaan pienihampaisia. 



K. E. Stenroos on ottanut pari kappaletta Abr. Leuckar- 

 tWidi Heck. Nurmijärvestä Uudellamaalla, vaan näyttävät ne 

 hanen selityksestään J ) ja piirustamastaan kuvasta (jonka hän 

 hyväntahtoisesti on nähtäväkseni lähettänyt) päättäen olevan kai- 

 kessa, minkä niistä voi huomata, Sieboldin esitysten kaltaiset. 



Isäntä Matti Taskinen jun. ilmoittaa, etta nämät kasvavat 

 suuremmaksikin kuin säret (Siebold: aina 12 timman pituisiksi), 

 asustavat mieluimmin sanotun Putkijärven (joka on noin 1 — l 1 / 2 

 metr. syvä ja ruohoinen) kaislikoissa, joissa ne kutevatkin »joku 

 viikkokausi särenkudun jälkeen». 



Olisi erittäin suotavaa, etta näitä muotoja ruvettaisiin maas- 

 samme tarkemmin huomiolle panemäan ja kokoelmiin lähettä- 

 mään asiantuntijain tarkastettaviksi. Etta niitä voi tavata mo- 

 nilla tienoin maatamme, on hyvin luultavaa, niin rikkaita kuin 

 vetemme övat särki- ja lahna-kaloista. 



En voi tässä olla huomauttamatta sitä mahdollisuutta, etta 

 meillä myös voisi tavata Bliccopsis abromo-rutilusen Höll. (= 

 Abr. Buggenhagii Bl. Melan Vertebr. Fennicassa), joka luulta- 



l ) K. E. Stenroos: »Om Abr. Leuckartii Heck. och dess förekomsl i 

 Finland^ (Medd. af Soc. Pro F. & Fl. Tenn., 1893, s. 54 — 55. Kirjoituk- 

 sessa on tapahtunut eras »lapsus calami*: Abramis'en ja Leusiscus 'en liv 

 biiidit eroavat myös siinä Abramis-lajeista., etta edellisilJä on etuselkä limi- 

 suomuinen, jälkimäisillä paljaalla keskusviivalla varustettu eikä päinvastoin, 

 niinkuin kirjoituksessa on!). 



