58 



Mötet den 4 mars 1899. 



Adma spicata L. 



A. 7iigra VVilld. 

 Syn. A. racemosa Gilib, 

 A. spicata & melanocarpa 



Ledeb. 

 Kasvi jokseenkin iso ja tuu- 

 hea. 



Vari syksympänä vihreä tal 

 tumman vihreä. 



Lehdet 3 — 4 kertaa sormi- 

 lehtisiä (päätöiehdykkä siihen 

 luettuna). Lehdykät jokseenkin 

 isot, tylpähköt. Täydellinen 3- 

 liuskainen päätöiehdykkä hert- 

 ta- tai lanttokantainen ; sen keski- 

 liuska enimmäkseen ei sanotta- 

 vasti pitempi kuin sivuliuskat. 

 Päätölehdykän laidassa suuri 

 luku pieniä, useiii =F tylppiä 

 hampaita: keskiluiskan laidoissa 

 keskimäärin 9 — 10 (4 — 13), si- 

 vuliuskojen sisälaidassa 4 — 5 

 (2—7), ulkolaidassa 12—13 (9 

 — 17); kärkihammas ei paljon 

 pitempi kuin muut hampaat. 



Joutoheteet (staminodiumit) 

 useimmiten pyöreäpäisiä. 



Marja musta, keskeltä. har- 

 voin päästään paksuin, 12 — 13 

 (11.5—13.5) mm pitkä, 9—10 

 (8.5 — 10.5) mm leveä. 



Siemeniä tavallisesti 13 (10 

 — 14), useimmat litteitä, mel- 



A. erythrocarpa Fisch. 



Syn. A. spicata /S erythro- 

 carpa Turcz. 

 A. rubra Ledeb. Fl. altaic. 



Edellistä kaikin puolin pie- 

 nempi ja hennompi. 



Vari syksympänä vaalean tai 

 kellahtavan vihreä, myöhem- 

 pään usein keltaisen ruuni. 



Lehdet 4 — 5, joskus 6 ker- 

 taan sormilehtiset. Lehdykät 

 pienenpuoliset, suipohkot. Täy- 

 dellinen 3-liuskainen päätöieh- 

 dykkä suippo- tai pyöriäkan- 

 tainen; sen keskimmäinen lius- 

 ka sivuliuskoja tuntuvasti pi- 

 tempi. Päätölehdykän laidassa 

 pienempi määrä =F suippoja 

 hampaita: keskimmäisen lius- 

 kan laidoissa keskimäärin 5 — 6 

 (2 — 10), sivuliuskojen sisälai- 

 dassa 2 — 3 (1 — 4), ulkolaidassa 

 6 — 7 (3 — 11); kärkihammas 

 pitkä ja suippo. 



Joutoheteet (staminodiumit), 

 useimmiten typäkkäpäisiä. 



Marja punainen, enemmän 

 tasapaksu tai tyvestä paksuin; 

 tavallisesti 9.5 (9 — 10) mm pitkä 

 ja 7 (6.5—7.5 joskus 8—8.5) 

 mm leveä. 



Siemeniä tavallisesti 8 (7 — 

 10), useimmat selkäpuolelta 



