28 Ä. Osiv. Kihhnan, Muutamista havupuuu-muunnoksista. 



viin. Varsinkin on lehvistön yläosassa oksien alkuperäinen 

 asento selvä ja myöhemmin seuraavat muutokset helposti huo- 

 mattavat. Alempana rungossa on pikkuoksien lukumäärä jo 

 hyvin suuri; ne kätkevät enemmän tai vähemmin täydellisesti 

 primääristen oksien lähtökohdat ja muodostavat, kääntäen hi- 

 taasti kasvavat kasvaimensa ulospäin, vähitellen melkein tasaisen 

 pinnan, näyttäen siltä kuin puu olisi huolellisen leikkaamisen 

 kautta semmoiseksi muodostettu. 



Tähän asti tunnetuista Picea petidula-pmsi-d on epäile- 

 raältä tuo ensiksi Conwentz'in teoksessa ja sitteramin useasti 

 kuvattu eksemplarl Stellinen metsästä lähellä Elbingin kau- 

 punkia komein ja säännöllisin. Tämä arveltiin (1893) ainakin 

 60 vuoden vanhaksi ja on luultavasti vieläkin vanhempi. Tuon 

 noin 24 m korkuisen puun pituuskasvu on jo melkoisesti vä- 

 hentynyt. Noin ^/s osaksi on runko erittäin tasaisen ja tuuhean, 

 pylväsmäisen lehvistön peittämänä; ylempänä lehvistö ensiksi hi- 

 taasti, silten nopeasti soukkenee, pysyen kaiken aikaa hyvin tiheä- 

 oksaisena, joten latvankin oksarakenne on vaikeasti nähtävä. 



Paarlammin puun ikä on nyt (1902) tuskin puoli Stellinen 

 puun yllämainitusta iästä. Luultava siis on, etta sen ulkomuoto 

 vastaisuudessa yhä enemmän lähenee Conwentz'in karakteristista 

 tyyppiä, Maisteri Aminoffin hyväntahtoisesti toimittaman mit- 

 tauksen mukaan on puu täta nykyä 10,25 m korkea, rungon 

 läpimitta on rinnan korkeudella 18 cm ja lehvistön läpimitta 

 lähellä maanpintaa noin 75 cm. 



Vapaaherra Carpelan on minulle hyväntahtoisesti ilmoit- 

 tanut eräästä kuusesta, joka kasvaa tien varrella Kirjakkalan 

 tehtaasta Perniön pitäjässä suurelle rantamaantielle erään torpan 

 läheisyydessä. Tämän puun hän sanoo olevan muotonsa puo- 

 lesta vielä huomattavampi kuin Paarlammin kuusi, joka sekin 

 on vhra Carpelan'ille tunnettu. — Insinööri Filip Karlsson Kir- 

 jakkalassa, jolta ölen pyytänyt täydentäviä tietoja, on kirjees- 

 sänsä kertonut, etta tämän kuusen omituinen muoto johtuu siitä, 

 etta kaikki oksat övat aivan lyhyet sekä melkein yhtäläiset 

 alhaalta latvaan asti. Tästä päättäen kuuluu Kirjakkalan kuusi 

 muunnokseen columnaris Carr., joka sekään ei liene täta ennen 



