8. IV. 1911. Forsius. — Korvenkontio. 115 



sänka sina redskap, och där man sett till att förbudet iakt- 

 tagits, har kräftstammen icke lidit något men. Så var för- 

 hållandet exempelvis i några små träsk i Karstu och i Mylly- 

 lampi träsk på gränsen mellan Lojo och Karislojo, där som- 

 maren 1910 kräftor erhöllos i oförminskadt antal. I senast 

 omnämnda träsk idkades år 1910 fångst endast med redskap, 

 som detta år icke användts i inficierade vatten. Intressant 

 blir därför att se, om träsket äfven nästa år förskonas för 

 pesten, eller om det möjligen infekterats genom sjöfågel 

 eller dylikt. 



År 1909 exporterades från Lojotrakten kräftor för flere 

 tusen mark, hvarför fiskevattensägarena gjort en icke ringa 

 förlust. I vissa fall drabbar förlusten fångstmännen, som 

 för flere år framåt upparrenderat fiskevattnen. 



Ylioppilas Valio A. Korvenkontio luki stipendikerto- 

 muksen 



Tutkimusmatkasta Ahvenanmaalla 1910. 



Kertomuksesta täällä esitetään seuraavaa: 



Tehtäväkseni olin ilmoittanut, apurahaahakiessani, kerätä 

 ainehistoa Ahvenanmaan nilviäiseläimistön mahdollisimman 

 täydellistä selvittelyä varten. Tämän lisäksi annettiin minulle 

 toimeksi myös kiinnittää huomiota vesikasvullisuuteen. 



Retkeilyalueelle saavuin toukokuun 29 päivänä, ja vii- 

 vyin siellä elokuun alkupäiviin. 



Huomioni kohdistin luonnollisesti ensi sijassa järviin ja 

 lammikoihin, joita Ahvenanmaalla on runsaanlaisesti, etu- 

 päässä maan keski-, pohjois- ja koillisosissa, Finström'in, 

 Geta'n ja Saltvik'in pitäjissä. Näitä tutkittiin enemmän tai 

 vähemmän perusteellisesti kaikkiaan 47 kappaletta. Huo- 

 mattavimmat tulokset matkastani övat seuraavat: 



1 . Uutena lajina luonnontieteellisen alueemme nilviäiseläi- 

 mistölle sallittakoon minun esittää maakotilo Buliminus obscu- 

 rus Muller. Nordenskiöld & Nyländer (Finlands Mollusker, 

 Helsingfors 1856) tosin mainitsevat eräistä W. Nylander'in 

 kokoelmiin sisältyvistä yksilöistä täta kotiloa ja lausuvat 



* 



