|(){, N:() 9. 4. Westerhmd. 



Zelle gemacht wird, habe ich noch nie gesehen und warschein- 

 lich auch kein anderer Beobachter», enkä voi minäkään siitä 

 tavasta, millä pesän rakennetta alotetaan mitään erityistä kertoa. 



Lajit, joiden pesän alkua ölen tarkastanut, övat B. agro- 

 rum ja B. pratorum, edellistä 11. VI. 96, jälkimäistä 18. V. 95, 

 kumpasiakin täällä sisä-Suomessa. 



Molemmat pesän alut olivat vahvan Rypmim-mdiiQXi sisässä, 

 sekametsää kasvavan kallion kupeella. Kun kepillä löi samma- 

 leen, kuului sisästä kimalaisen surinaa, vaan ulos ei surisia 

 tullut, vaikka kuin olisi ahdistanut. Kun sammalta poisti syr- 

 jemmälle, oli noin 8 — 9 cm syvältä sen keskessä palleromai- 

 nen ontelo n. 6 — 8 cm läpimitaten. Sen seinämät olivat, kuten 

 Schenck'kin huomauttaa ^) tehdyt hienoista, revityistä sammal- 

 aineista, juuririhmasten palasista, lehdenkappaleista y. m. s. ai- 

 neksista, joita kyllin on i??/pwMm-peitteen sisällä saatavissa. 

 Pesän yläpuolella oleva sammalpeite on tiheä ja näyttää hyvin 

 suojelevan sitä kosteudelta. Noin 18 cm pitkä käytävä {B. agro- 

 rnmilla) tähän palleromaiseen huoneeseen kulki syrjältä päin ja 

 oli huolellisesti tukittu pehmoisella sammalpehkulla 



Käytävän sisimmässä osassa, huoneen ovella surisi her- 

 keämättä ainoa pesän siivekäs asukas, talvehtinut Bomhis-emo 

 selällään paikaltaan liikahtamatta, keskijaloillaan tavotellen lä- 

 henevää sormea ja tuon tuostaankin pistäen ylöspäin myrkky- 

 pistimellään. Se oli niin itsepintanen ovenvartiana ettei työn- 

 tämälläkään tahtonut asemastaan luopua. 



Pesän pohjapuolella olivat sammalpalaset, rihmaset, leliden 

 kappaleet y. ra. vaksisekasella tahtaalla kiinnitetyt yhtäjaksoseksi 

 pohjaksi. Keskellä kohosi pohja n. 8—9 cm pitkäksi, 5 cm 

 paksuksi, liereäksi toukkahuoneeksi, jonka sisässä yhdellä ku- 

 peella kulki avonainen, kapea käytävä ja toisella kupeella päissä 

 suljettu pitkittäinen kammio. Tämän kammion sisässä oli 4 noin 

 3 cm pituista Bomhusen toukkaa. Lähemmin mikroskoopilla 

 tarkastaen huomasi, etta kammion ulkoseinät olivat puhtaampaa 

 vaksia, vaan seinämä käytävän puolella hedepöly- ja mesisekai- 



1) A. Schenck, Die Bicnen des Herzogthums Nassan, p. 108. 



