152 Sahlberg, Bidrag; tiil var coleopter- fauna. 6. II 1909. 



des nigri, tibiis plus rninusve late, interdum fere totis, apiceque 

 femorum rufo-testaceis; tarsis gracilibus nigris, posticorum arti- 

 culo basali eeteris simul sumtis longitudine aequali. 



Flera exemplar, tagna vid Kavantholm nära Viborg, för- 

 varades i Mannerheims samling. Utbredd i mellersta och 

 södra Europa samt i England. Enligt Weise lefver arten på 

 Spartium scoparium, Genista tinctorla och Calluna vulgaris 

 och är allmän i mellersta och södra Tyskland. 



2. Om de finska formerna af gruppen Chrysomela ggpso- 



philae Kust. 



Bland skalbaggar, insamlade i östra Finland af stud. Antti 

 Pulkkinen, fanns en märkvärdig Chrysomela, hörande till 

 samma grupp som Chr. gypsophilae och likasom denna till fär- 

 gen blåsvart med bred röd sidokant på elytra. Exemplaret, 

 som var funnet i Rantasalmi socken 1903 och välvilligt förärats 

 till U. F. M., afviker betydligt genom mera långsträckt och 

 mindre hvälfd kropp från de förut kända arterna af samma 

 grupp, h varför jag ansåg det representera en ny art. Jag sände 

 det emellertid i och för granskning till nutidens främste kän- 

 nare af chrysomeliderna, herr J. Weise i Berlin. Han åter- 

 sände nyligen exemplaret med påteckning „bei gypsophilae u , 

 men ansåg sig ej kunna med säkerhet afgöra, om detta exem- 

 plar, en hona, var en skild art eller kanske hellre en varietet 

 af den till form och skulptur mycket varierande Chr. gypsophi- 

 lae, och föreslog, att man skulle vänta med dess besknfning, 

 tills möjligen flera exemplar och äfven hanar blifvit funna, så 

 att man kunde undersöka den hanliga kopulationsapparaten, 

 som lämnar goda artkaraktärer inom detta släkte. Jag anser 

 mig böra följa herr Weises råd och vill därför tills vidare, 

 jämte det jag ber att för herrar entomologer få förevisa exempla- 

 ret, fästa uppmärksamheten vid denna form genom att här an- 

 gifva, hvarigenom den afviker från närastående arter. 



Kroppen är aflång, med nästan parallella sidor, längden 

 förhåller sig till bredden ungefär såsom 7 till 4, ofvan föga 

 hvälfd; prothorax jämförelsevis bred, sidorna mera rundade 



