7. XI. 1908. Välikangas, Muistiinpanoja Tvärni innen Odonati-eläiuiistöstä. 75 



ystävällisyyden kautta on ollut tilaisuus oleskella useampia ker- 

 toja. Havainnot koskevat pääasiallisesti kesää 1907, lisänä 

 on vain muutamia yksityisseikkoja kesiltä 1905 ja 1908, ja 

 alue, johon muistiinpanot rajottuvat, käsittää ensiksikin zoolo- 

 gisen aseman varsinaisen alueen ynnä muun osan Tvärminuen 

 saarta sekä lisäksi zoologisen aseman lähistöllä olevan saaris- 

 ton ja mannermaalta Tvärminnen kylan takaiset suot sekä suu- 

 remman lammen, Tvärminneträsk'in. 



Jonkun seudun odonatifaur.a on tietysti hyvin riippuvai- 

 nen seudun vesirikkaudesta eli siis siitä, etta toukille sopivia 

 olinpaikkoja, kasvirikkaita puroja, lätäköitä, lammikoita, suo- 

 seutuja, suurempia lampia tai järviä, on lähistöllä. Satunnai- 

 sesti voi tietysti niin etevälentoisia hyönteisiä, kuin useimmat 

 sudenkorennot övat, tavata mitä erilaisimmissa paikoissa, hy- 

 vinkin kaukana vesistä, mutta lajin pysyväinen esiintyminen 

 alueella riippuu tietysti kuitenkin siitä, onko lähistöllä kullekin 

 eri lajille sopivia munimis- ja toukkain olopaikkoja. — Tässä 

 suhteessahan edellämainittu alue on sangen edullinen, puuttuu 

 ainoastaan suurempia puroja, mikä seikka jonkun verran vai- 

 kuttaakin alueen odonati-eläimistön kokoonpanoon. Alueen 

 asema meren rannalla, suureksi osaksi meren ympäröimänä, 

 ei seu sijaan näytä mitään sanottavampaa vaikuttavan. Varsi- 

 naisesti meressä, nim. Tvärminnen saaren rannoilla, etupäässä 

 Krogarviken'issä, sekä By viken 'in rannoilla ölen tosin huoman- 

 nut vain 3 lajin toukkia, mutta suolatonta vetta on alueella 

 siksi runsaasti, ettei minkäänlaista, erikoisesta asemasta johtu- 

 nutta vähennystä lajien lukumäärässä voi huomata. Sitä paitse 

 ei vähän suolainen merivesi näytä toukkia haittaavan, sillä 

 Gloet'issa — Krogarviken'in melkein meren yhteydestä eron- 

 nut loppupää — asustaa niitä hyvin runsaasti, vaikka sinne 

 veden ollessa tavallista korkeammalla virtaa puhdasta merivettä. 

 Tavallisissa oloissa lienee vesi siellä kuitenkin jotenkin suola- 

 tonta. — Eras seikka, joka eri vuosina voi jonkun verran vai- 

 kuttaa etenkin eri lajien suhteelliseen runsauteen, on se, etta 

 alueella on joukko pienempiä lammikoita y. m. s., jotka eri- 

 tyisen kuivina aikoina voivat kokonaan tai suureksi osaksi 

 kuivua; siten tuhoutuvat tietysti niissä asustavat, vieiä kehit- 

 tymättömät toukat ja myöskin estyy uusien munien lasku. Täl- 



