120 Brenner. Hieraciologiska meddelanden. •">. XII. 1908. 



och Visearia alpina anträffades, insamlade han äfven några 

 Hieracium- former, och bland dessa följande hittills icke offent- 

 liggjorda, hvilka jag härmed får till allmännare kännedom 



meddela. 



Af dem tillhör en, benämnd H. piliscapum, gruppen Pi- 

 loselloidea, de öfriga äro Archieracia, och bland dessa tillhöra 

 två, H. monoticum och H. atricapitatum, gruppen Bigida samt 

 en, H. comparile, Foliosa. 



De öfriga nu tillvaratagna formerna äro förut kända från 

 orten, med undantag af H. cynodon Brenn., som tidigare en- 

 dast i södra Finland anträffats. 



H. piliscapum. C au 1 is 30—35 cm alt., adscendens, graci- 

 lis, flexuosus, viridis, basi rufescens, stellulatus — floccosus, sat 

 dense vel basi densissime albipilosus, superne parce — parcis- 

 sime, sub anthela densius minute glandulosus parceque seto- 

 sus,, prope basin 1— 2-folius; foli a laete griseo-virentia, tenuia, 

 rosularia pauca, partim rufescentia, sat longe petiolata, anguste 

 lingulata, obtusa — subacuta, parce minute denticulata — sub- 

 integerrima, parce setulosa vel in medio esetosa, subtus ad 

 costam marginesque dense pilosa, flocculosa, folia caulina ses- 

 silia, inferius longius, lingulatum, acutum, superius approxima- 

 tum, brevius, lingulato-lanceolatum, acutissimum, epilosa, sub- 

 tus sat dense pilosa, flocculosa; capitula pauca, mediocria, 

 acladio pedunculisque brevibus, lioccosis, parce glandulosis 

 setulosisque; involucra circ. 7 mm älta, angusta, obscura, 

 dense longipilosa parciusque breviglandulosa, squamae sat 

 late subulatae, obtusae, late laeti-marginatae, in dorso nigro 

 sat dense cano-stellulatae denseque nigripedi-albipilosae glan- 

 dulis brevibus nigris inspersis, marginibus apicibusque glabris; 

 stigmata siccitate obscura. 



In deusto vetusto ad montern "Wilpunwaara prope Mattila 

 par. Kuusamo Vvm 1908 lectum. 



Lik en liten och späd H. pilipes Sael., men saknar helt 

 och hållet glandier på nedre delen af stammen, hvars bas jämte 

 bladskaften och stundom bladens ryggnerv är åtminstone del- 

 vis rödviolett med röda hårbaser, hvarjämte glandierna äfven 

 upptill äro sparsamma och svaga, men däremot håren tätare 



