198 Backman, En botanisk resa i norra Kuusaoio sommaren 1908. 3. IV. 1909. 



På dem finnas stora snår af Salix bicolor och S. Lapponum, 

 som dock sällan nå själfva stranden. 



Ahola-gårdarna äro belägna på en hög höjd vid älfvens 

 norra strand. Hos Herman Ahola fann jag ett godt kvar- 

 ter och dröjde här på grund af otjänlig väderlek till den 4 

 juli, då resan fortsattes, dels med båt, dels till fots, längs älfven 

 till Kiutaköngäs, cirka 38 km från Paanajärvi. Denna färd 

 tog i anspråk en tid af tre dygn. Hela sträckan från Ahola 

 till Paanajärvi är obebodd. Endast vid Savilampi, Taivalkoski 

 och Kiutaköngäs finnas af stockbolagen uppförda stugor, hvilka 

 med fördel kunna användas som nattkvarter. 



Från Ahola ned till Maitokoski, en sträcka af omkring 5 km, 

 begränsas älfven af starräugar; lägre ned träffas mest mo- 

 marker. De talrika forsarna strömma i älfvens öfre lopp fram 

 mellan låga, grusiga stränder med en tämligen frodig, karak- 

 täristisk vegetation: Rosa cinnamomea, Trollius, Geranium sil- 

 vaticum, Bartsia, Galium horeale, Cirsium heter ophijllum. Från 

 och med den 2 km långa Pitkäkoski, som följer nästan ome- 

 delbart efter Astamakoski, begränsas forsarna af branta, mer 

 eller mindre höga berg. Markerna norr om älfven mellan 

 Astamakoski och Sarvisuvanto utgöras af rena tallmoar. Trak- 

 ten närmast Pitkäkoskis norra strand är mycket starkt kuperad. 

 Pitkäkoski ligger på ett afstånd af cirka 4 km från det 1 km 

 långa öfre Sarvisuvanto, hvilket hufvudsakligen omges af låga 

 starrängar. I älfven finnes på detta ställe en rik vattenvege- 

 tation. Härifrån är det 1 km till det nedre Sarvisuvanto, hvil- 

 ket kanske utgör den intressantaste delen af Oulankajokis öfre 

 lopp. Alfven är här inklämd mellan höga, branta berg. Här 

 iakttog jag Arnica alpina, Saxifraga nivalis, S. ccespitosa och 

 Cerastiitm alpinum, medan Dryas och Arenaria ciliata påträffa- 

 des några km lägre ned. 



Från Savilampi nedåt förändras älfven märkbart; genom 

 de vattenmassor som Savina tillför blir Oulankajoki ansenligt 

 bredare. Dessutom förhärska mellan Savilampi och Kiutakön- 

 gäs hårdvallsängar, där Astragalus alpinus, Oxytropis, Phaca 

 och Dianthus superbus äro allmänna, medan de ej anträffas 

 högre upp längs älfven. Högre berg förekomma förutom vid 

 Taivalkoski och Kiutaköngäs vid älfvens utlopp ur Savilampi 



